412 
forst CiJievirkning om begge Enderne af Bacterium Termo og 
derpaa, efter stort Besvær og mange Timers taalmodige Anstræn- 
gelser opdaget en Cilie i hver af de to (spidse) Ender af en 
almindelig Dobbeltbakterie. Efter alt dette tor man trostig slutte, 
at alle Bakterier fra B. Termo og op til de storste Spiriller 
have Cilier, enten i den ene eller i begge Ender. 
En interessant Iagttagelse lykkedes det mig at gjore, forst 
paa Ophidomonas sanguinea , senere paa Spirillum volutans var. 
robustum og Vibrio Rugula , at der undertiden er 2 — 3 Cilier i 
samme Ende, et Faktum, som vil have Betydning for Opfat¬ 
telsen af Bakteriernes Forhold til andre Flagellater. 
Det er vel almindeligt antaget, at Cilierne ere det Redskab, 
ved hvilket den hele Krop sættes i Bevægelse. Dette forekommer 
mig ikke rigtigt. Hvad der taler derimod er f. Ex., at man kan 
se Exemplarer, hvis Krop er ganske rolig, medens Cilien vold¬ 
somt pidsker fra Side til Side. Dernæst har jeg tydelig set 
Spiriller, f. Ex. Ophidomonas sanguinea , som havde Cilie i begge 
Ender, bevæge sig rask, medens den bageste Cilie slæbte efter, 
og den forreste hang lost ned ind til Kroppen; ogsaa kan man 
se den bageste slæbe efter Kroppen, o: være i Hvile, paa saa- 
danne, som kun have Cilie i den ene Ende. Dernæst finde vi 
til Dels de samme Bevægelsesmaader hos Beggiatoa'e rne, og her 
mangle Cilier dog ganske. Ogsaa tale Euglenernes Bevægelser 
for, at den bevægende Kraft maa soges i Kroppen selv, medens 
Cilien kun spiller en maaske folende, sogende Rolle. Men for 
Resten ere Bevægelsesfænomenerne hos Bakterierne, Sværm¬ 
sporerne, Sædfimene og lignende organiske Legemer jo endnu 
ganske uforklarede. 
Systematiske Bemærkninger. Mine i det Foregaaende 
meddelte Iagttagelser med Hensyn til Formerne ville forhaabentlig 
hjælpe til at kaste lidt Lys over den Formforskjellighed, der 
hersker. Men dermed er ganske vist kun en ringe Begyndelse 
gjort. Der staar endnu det allermeste tilbage. Paa den ene 
