360 
hauptsachlich(!) durch ihre Grossenverhaltnisse von Stu?mus vulga- 
ris unterscheide“, og anfører følgende Maal; Længde 227 Mm. 
{St. xmlgaris 216), Næb 29 (Bt. vulg. 26), Hale 70 {St. vulg. 60), 
Tars 29 (St. vulg. 24). Hale- og Tarsmaalene give, hvis de skulle 
opfattes ikke som Extremer men som Gennemsnitsmaal, et noget 
for stærkt Udtryk for Størrelseforskellen mellem de to Former. 
De yderligere Afvigelser, der synes antydede ved Ordet „haupt- 
såchlicli“, omtales ikke. — 
Fra Nolsø er sendt mig: 11 Fugle i helt udfarvet Fjerdragt 
(^6 5 5), og 3 i ren eller næsten ren Ungedragt. Desuden har 
jeg efterset i Zoologisk Museum 1 gammel og 7 yngre Fugle fra 
Færøerne. Jeg har sammenlignet disse 22 Skind med 42 danske 
(20 $ ad., 16 5 ad., 6 juv.) og 6 norske (3 ^ ad., I J ad., 2 
juv.) og er derved naaet til følgende Resultater: — 
Gamle Fugle. 
(12 „Sturnus faeroensis^^, 40 St. vulgaris.) 
Næb. Den individuelle Størrelseforskel er ikke stærkt af¬ 
hængig af Fuglens Køn. 
Maalt fra Pandefjerenes Forrand er Næbbet: hos en Tolvtedel 
af de foreliggende St. faer. 24,75 Mm., hos de fem Sjettedele mellem 
25 og 28,5 Mm., hos en Tolvtedel over 28,5 Mm.; Gennemsnits- 
længden er 26,8 Mm. For St. vulg. er Næblængden: hos en 
Trettendedel under 23 Mm., hos de syv Ottendedele mellem 23 og 
26,25 Mm., hos en Tyvendedel mellem 26,25 og 26,75 Mm., gen¬ 
nemsnitlig for alle 24,4 Mm. Det ses, at St. faer. vel har gennem¬ 
snitlig længere Næb, men denne Egenskab alene er intet sikkert 
Fugl obevohnt die Faroer-Inseln und andere nordliche Lander, besiicht 
das mittlere Deutschland im Februar, Marz und October, ahnelt den 
vorhergehenden in den Sittcn, nistet auf Faroe« (Handb. d. Naturgesch. 
aller Vogel Deutschl., Ilmenau 1831, p. 400). Kendetegnene passe 
lige godt eller lige slet paa begge de her behandlede Former, og en 
Stær, der «bewohnt* Færøerne og andre nordlige Lande, »nistet« paa 
Færøerne og "besucht" Tyskland paa Trækket, hører overhovedet ikke 
hjemme i Zoologien. 
