104 
treot falde midt imellem begge. Heller ikke naae de saa 
langt ud mod Randen som hos C. rosaceu-<, men optage kun 
mellem Hakdelen og Trediedelen af Radiens Længde: i Spidsen 
gabe de mere eller mindre. Hvert Mellemrum mellem to 
Porestriber er dækket med en tæt Række af 9—10 Knuder, 
mellem hvilke Smaagrynene næsten ikke komme til Udvikling. 
De storre Knuder sidde i det hele betydeligt tættere paa Ryg¬ 
siden end hos C. rosaceus. og paa Rugsiden ere de mindre end 
hos denne Art. 
Esemplarets Maalforhold: Længde 170*". Brede 140"* og 
Hoide c. 30“®: hos Michelins Exemplar var disse Tal 110. 
90 og 30: det var altsaa ikke saa lidt hoiere. 
M i c h e 1 i n har nemlig i sin smukke Monographie afbildet og be¬ 
skrevet en Art. som jeg har troet at kunne identificere med den fore¬ 
liggende. under Xavn af Clypeaster amhigenus (Lmck.). Det skulde 
altsaa være Scutella ambigena Lmck.. en Art. som kun er meget 
ufuldstændigt bekjendt af Lamarcks Beskrivelse, der kan passe 
paa enhver halvflad Clypeaster og ikke indeholder noget om Artens 
Hjem. Lamarck henviser til to Figurer: en ubestemmelig hos 
Klein og en hos Seba (t. XV f. 1.3—14). som efter min Mening 
forestiller en halvstor Cl. rosaceus. hvilket jeg især slutter af Anal- 
aabnin^ens Form os Belissenhed. Deraf lader sis altsaa heller ikke 
^ L. ^ C. 
udlede noget. Scutella ambigena er imidlertid senere af Agassiz 
og D e s o r. som uden Tvivl have havt Leilighed til at undersoge L a- 
marcks Original, bleven identificeret med CL placunarius ; nu iden¬ 
tificerer Miene lin den derimod med en vestindisk Art. Hvem 
har nu Ret? Har Michelin undersogt Original-Exemplaret til 5. 
ambigena? Derom siges desværre Intet. Eller er det blot fordi La- 
m a rck citerer S e ba t. XV f. 13— 14. som Michelin ossaa draser 
J W 
herhid*), at Scutella ambigena (Lmck.) sættes som synonym med den 
*• Af en lignende Grund identificerer Des. Syn. p. 229i dypecater icuti- 
goriMé og Logcaium deprt.$ium hvorom mere i det folgende;. Der 
kunde altsaa nok anfores Parallelsteder til en slig, naturligviis urigtig 
Fremsanssmaade, 
