8 
Efter 13 Døgns Henstand smagtes Øllet af flere ølkjendere; 
alle afgave samme Dom: Nr. 1 havde god Smag, Nr. 2 mindre god 
med bitter Eftersmag, Nr. 3 havde en vammel, ubehagelig Smag, 
som dog bedrede sig, efter at det udgjærede 01 i to Maaneder var 
opbevaret i en lukket Flaske. 
Hvis denne Gjærart, hvad der ikke kan afgjøres for Øjeblikket, 
i større Mængde kan blande sig med Kulturgjær, kan den maaske 
bidrage til at give Øllet Afsmag. 
Da jeg har fundet Arten paa Ilex AquifoUum, har jeg kaldt 
den Saccharomyces Hids, Jeg har kun fundet den en eneste 
C4ang. Deraf, at den har været knyttet til de ingenlunde søde 
og saftige Ilexfrugter, følger dog ikke, at den hovedsagelig har 
hjemme paa og nærer sig af disse. Rimeligvis vil Arten kunne 
gjenfindes paa forskjellige søde og saftige Frugter. I mit Labora¬ 
torium har jeg opbevaret den ligesom andre Gjærarter i Saccharose. 
De ældste Vegetationer i denne Vædske have henstaaet i 13V2 
Maaneder og have holdt sig levende. De ældste Vegetationer af 
Torula Novæ Carlslergiæ have staaet i 11 Maaneder og vare da 
levende. 
Tilbageblik. 
Med Hensjn til de biologiske Fremtoninger ere følgende For¬ 
hold knyttede til denne Gjærart: 
Den udvikler meget villig Endosporer. Disse dannes mellem 
Varmegraderne 36 til 37 og 9b'2, ved de første i 22 Timer, ved 
den sidste i 20 Døgn. Den er en Undergjærform; kun under stærk 
Tilgang af Luft og samtidig Dyrkning ved en temmelig høj Tem¬ 
peratur har den vist Overgjærs-Fremtoninger. Efter længere Hen¬ 
stand i Kolber med Ølurt dannes der Hinder med noget langstrakte 
Celler, hvis Udseende er forskjelligt fra den normale Bundgjærs. 
Forgjæringen er langsom. Urten, hvortil Gjæren bliver sat, faar 
en mørkere Farve, den udgjærede Vædske har en meget ubehagelig 
Smag. Indridset eller anbragt paa Overfladen af Gelatine og Urt 
faa Stregerne og Pletterne et melet Udseende. 
