11 
Udseende tyde paa, at det er en forvildet Kulturform. Smagen 
taler dog imod, at den med Villie er dyrket i Hvidtolsbryggerier. 
Kurven for Sporedannelsen stemmer ikke med den Overgjærform, 
som Dr. Hansen har undersøgt under Navn af S. cerevisice /, og 
jeg kjender ikke Kurver for andre Former, som jeg vilde kunne 
sammenligne med min Art. 
Tilbageblik. 
S. Aquifolii er en Overgjærform. Den danner langt færre 
Sporer end N. Hids, og de have Vacuoler. Sporerne udvikles 
mellem c. 28 og 10°, ved den første i 29 Timer, ved den sidste 
i 15 Døgn. Efter lang Dyrkning i Ølurt dannes der Hinde, men 
Cellerne i denne ere ikke forskjellige fra Bundgjærens. Urten faar 
en mørkere Farve, det i Kolbe gjærede 01 har en ubehagelig Smag. 
Min Kollega Hr. Schjerning paatog sig, som allerede om¬ 
talt, velvilligst at undersøge de tre Gjærarters Forhold til Sukker¬ 
arterne , deres Dannelse af Alkohol under Gjæringeu m. m. Kesul- 
taterne af disse omhyggelige og interessante Arbejder vil jeg her 
i Korthed meddele for alle tre Arters Aædkommende. 
Til de i det følgende omtalte Gjæringsforsøg blev der benyttet 
A. Druesukker, B. Maltose, C. Rørsukker, D. Dextrin i 
Opløsninger, i hver af hvilke der var c. 10 pCt. af det respective Stof. 
Gjær til Paasætning fremstilledes for alle tre Arters Vedkom¬ 
mende ved at tage en kraftig Renkultur, opfriske den gjeutague 
Gange i Ølurt og derpaa udvaske den to Gange med sterilt Vand i 
Pasteur’ske Kolber. Naar Gjæren da havde sat sig, blev alt Vandet 
heldt fra, og af den tiloversblevne Gjærvælling blev der tilsat 
c. 2 Kubikcm. til tire V 4 -Liter Pasteur’ske Kolber, der hver indeholdt 
c. 150 Kubikcm. af en af de omtalte Opløsninger A, B, C, D. 
Torula Nov. Carlsh. Kolberne bleve henstillede ved Værelsets 
Temperatur i 5 Dage; da der endnu ingen synlig Gjæring var at 
