176 
hvilke Taget omdannes til et fireklappet Laag. I det unge Hydro- 
thektag hos Opercularella, Cainpanulina og Calycella se vi lige¬ 
ledes et Antal, til Foldningerne svarende, radierende Linier, men de 
naa aldrig helt ind til Midten, og det synes altsaa, som om dette 
midterste, yderst tyndhudede Parti afkastes. Ogsaa i en anden 
Henseende vise de her omtalte Laagformer en Forskjel, nemlig i 
Henseende til deres Afgrændsning fra Hydrotheket. Hos Cuspidella, 
Lafoeina, Opercularella og Cainpanulina er Laaget saaledes en 
umiddelbar Fortsættelse af Bægeret og ikke ved nogen Kant adskilt 
fra dette. Derimod findes en skarp Grændse mellem Laag og 
Hydrothek ikke blot hos Tetrapoma^ men ogsaa hos Calycella. 
Ligesom Laaget hos Tetrapoma og Thyroscyphus have samme 
Bygning som Laaget hos Sertularella , saaledes minder Laaget hos 
Toichopoina n. g. om det klapformige Laag hos mange Sertulariidæ. 
Imidlertid er der her den væsentlige Forskjel, at dette Laag hos 
Toichopoina i Virkeligheden er en Del af Bægervæggen, som under 
Indtrækningen kan lægges hen over Mundingen, men under Udfold- 
ningen er en integrerende Del af denne. 
Hos Stegopoina n. g. dannes Laaget af to længdefoldede 
Membraner, som tagformig støde sammen i en lang Kant, og som 
hver ved en Buelinie er afsat fra det øvrige Hydrothek, som paa 
hver Side springer frem i et trekantet, gavlformigt Parti. 
Ligesom man hidtil kun ufuldstændig har undersøgt Bygningen 
af disse Laag, saaledes har man heller ikke lagt videre Vægt paa 
dem i systematisk Henseende, idet man dels i samme Familie har 
forenet Former med og Former uden Laag, og til samme Slægt hen¬ 
ført Arter med meget forskj ellig Laagform. Da Laaget efter min 
Mening frembyder gode Slægtskarakterer, har jeg opløst Slægten 
Calycella., saaledes som Hincks opfatter den, og dannet tre nye 
Slægter for en Del af dens Arter. 
Der staar endnu tilbage at omtale Forholdet mellem Stilk og 
Hydrothek samt Diaphragmets Forhold. Hos ingen af de grønlandske 
Former er der nogen tydelig Grændse mellem Hydrothek og Stilk, og 
Diaphragmet er gjennemgaaende kun svagt udviklet. Tydeligst er det 
