19 
eller i Fjorden, bliver omgjerdet af Baade og, naar den drives ind 
i Hvalvaagen, hvis Munding danner et Led, bliver indelukket, idet 
Baadeuo danne et Lukke eller „CTrinde“ for den. 
Maaskee ble ve de i N. L. 5—12—11 omtalte Hvalgaarde, 
som kunde stænges, tillige benyttede til at fange Grindehval i. 
Paa Færøerne betegner Navnet Grind en Flok Grindehvaler, 
hvorimod den enkelte Hval ikke benævnes Grind, men Grindehval 
eller Grindefisk. Ungerne og de yngre Individer kaldes „Lejptur“. 
I Oldtiden blev en udvoxen Grindehval benævnt „Nujingur‘‘, 
som sees af det ovenfor nævnte Regnskab fra 1584, og i Konge- 
speilet (Halfd. Einarsens Udgave, Sorø 1768, S. 120— 121) omtales 
Hnidingur som forekommende i størst Mængde i de islandske 
Farvande, hvor de „idelig blive fangne og jagede op paa Landet i 
hundrede Tal og ere til megen Underholdning for Folk“. 
Man skjelner paa Færøerne imellem to Slags, hvoraf den ene 
har en ved Roden bredere Rygfinne, er i Almindelighed federe og 
villigere til at lade sig drive, medens den anden med spidsere Ryg¬ 
finne sædvanlig er magrere samt mere vild og uregjerlig. 
Grindehvalens Forekomst ved Færøerne har i forskjellige Peri¬ 
oder været afvexlende, saavel med Hensyn til Aarstiden, som med 
Hensyn til Antal. 
Efter de Oplysninger, som jeg har erhvervet mig ved at under¬ 
søge de færøske Jordebogsregnskaber saa langt tilbage i Tiden 
som de have været mig tilgængelige, har det viist sig, at Fang¬ 
sterne i Tidsrummet fra Aaret 15 84 til 1641 for største Delen 
have fundet Sted i Maanederne Juli, August og September. 
For Aarene 1641 til 1708 findes ingen Oplysninger om Grinde- 
fangsten; formodentlig have Regnskaberne for Kongens Indtægter 
af Øerne for en stor Del af dette Tidsrum været aflagte til Geheime- 
raaderne Chr. og Fr. v. Gabel, som havde Landet i Forlening 
fra'1662 til 1706; men der maa have været fanget megen Grind 
i dette Tidsrum, da L. Debes, uagtet han omtaler større Mængde 
i forrige Tider, dog siger, at der 1664 blev fanget paa 2 Steder 
2 * 
