Naar Døglinger opdages, roe Baacle ud for at drive dem ind 
til Land, hvilket skeer paa samme Maade som ved G-riudelivaleii, 
at Baadene lægge sig i en Halvkreds bagved Dyrene, hvorpaa der 
kastes med smaa Stene i Vandet. Ofte er Stenkastning ikke nød¬ 
vendig, thi Døglingerne gaa i Heglen den Vei de styre, lige mod 
Land. 
Den allerstørste Forsigtighed maa anvendes, da Døglingen 
ikke taaler den mindste Ulyd; ved den mindste Larm vender den 
om og søger til Søes igjen, og da er det umuligt at faae den til 
at vende til Land igjen. I Kvalbø har man endog anvendt den 
Forsigtighed at sætte en Uldvante paa Aaretollen for at forhindre, 
at G-nidningen af Aaren mod Tollen skal give Lyd fra sig. Hun¬ 
dene i Bygden blive indelukkede, for at de ikke ved Gjøen skulle 
forskrække Hvalerne. Jeg har engang været Vidne til, at 2 Døg- 
linger bleve drevne af Folk, som ikke vare vante til denne Fangst. 
De gjorde megen Støi. Det ene af Dyrene reiste sig overende med 
Hovedet ovenfor Vandet, ligesom for at see sig om, eller for bedre 
at høre hvad det var, som den havde at frygte for. Efterat den 
i nogle Secunder havde staaet i denne Stilling, dukkede den under 
Vandet og forsvandt, og Dyrene saaes ikke mere. 
Haar Hvalerne ere komne ind paa grundt Vand, lægge de 
sig til at tlyde ovenpaa Vandet, og en Baad roer da til hver Hval, 
forsynet med en stærk Jernkrog fæstet til en forsvarlig Line. 
Krogen hugges i det tykke af Hovedet, som kun bestaaer af Spæk 
udenpaa Kraniet, og en Mand fra Land vader saa langt ud, at han 
kan modtage Enden af Linen fra Baaden, hvorefter det paa Stran¬ 
den værende Mandskab haler Dyret saa langt, indtil det staaer^paa 
Grund, hvorpaa Dyret selv arbeider sig saa langt op paa Sandet, 
at en Mand kan vade ud til det, skjære det paa Hakken og over- 
skjære Rygmarven ved Hakkebenet. • 
Undertiden flyder Dyret saa langt ude, at Linen ikke kan 
række Land; i saa Fald lægges Aarerne ind i det Bord, som vender 
til Hvalen, og der roes i det modsatte Bord, hvorved Hvalen selv 
hjælper til i det andet Bord; det sjmes at kildre den behagelig. 
