o 
O 
at tegne Profiler i de virkelige Forhold, hvortil Materiale findes i 
Danske Lods, 4de Udgave, 1893, og tildels i Søkortene. 
Hvad Bevægelsen, Flytningen, angaar, da er Sandet, fra det 
Øjeblik det af Bølgen er kaStet op paa Stranden og tørret i Luften, 
ene afhængig af Vinden, og da de vestlige Vinde ere de herskende 
paa Jyllands Vestkyst, er det naturligt, at det meste Sand føres 
ind i Landet, saa meget mere, som de fleste Storme, og det er jo 
navnlig dem, der rigtig sætter Flyvesandet i Bevægelse, ogsaa 
komme fra V. og NV. 1 ). 
I Lærebøgerne og Monografierne kan man nu finde beskrevet, 
hvorledes Sandet af Vinden føres hen ad Jordoverfladen og at det 
først standser, hvor det finder Læ bag eller opad et eller andet 
fremstaaende, som en Sten, et Gjærde eller en Plante, og at det 
der ophobes og danner en Banke, der højnes og flyttes ved, at 
Sandet føres op ad Vindsiden og falder ned ad Læsiden. Greb 
Klitplanterne ikke ind, vilde disse Sandvolde, med den stejlere Side 
foran, vælte sig regelmæssigt ind over Dandet, til de enten gik 
tvers over det eller paa anden Maade bleve standsede. Nu gribe 
imidlertid Klitplanterne srax ind, og ved at holde paa Sandet, mere 
paa et Sted end paa et andet, blive de regelmæssige Volde, tildels 
ogsaa paa Grund af Terrainforholdene, brudte, og Havklitten faar 
strax et uordnet og uregelmæssigt Udseende. Kommer man længere 
ind i Landet til Landklitten, synes det dog, at de enkelte Klitter 
antage mere regelmæssige Former; saaledes omtaler Forchhammer, 
at der findes Længde- og Tværdale 2 ); Andresen anfører, at de 
kunne have Form af en Bue eller en bugtet Linie og fremhæver 
Rimmerno som meget smalle og høje Klitter, der i Almindelighed 
gaa i V.—0. og som ere stejlere i Læsiden (mod Syd) end i Vind¬ 
siden (mod Nord) 3 ); Bang fremhæver ligeledes Rimmerne, der efter 
0 Se Danske Lods 1893 pag. 18—19. 
2 ) Almenfattelige Afhandlinger og Foredrag pag. 180. 
3 ) Klitformationen pag. 84. 
1 * 
