75 
ved „Britisk Museumsom netop i disse Aar er beskæftiget med 
Udgivelsen af det omtalte Slangekatalog. Dette gav Anledning til, 
at Hr. Bon lenger i en lille Artikel i „The Zoologist“ om Coro- 
nella austriaca udtalte som følger: „The startling record of a 
Danisk specimen over 4 feet long (1280 mm ) by S. is possibly based 
on some exotic specimen escaped from confinement, tke more so 
as tke number of its ventrals is outside tke known range of varia¬ 
tion in C. austriaca^. At den omhandlede „Hasselsnog u (den i 
Seminarie-Samlingen i Skaarup) ikke kunde være en udenlandsk, af 
et Menageri undsluppen Slange, var os klart nok; men det kunde 
nu ikke længere udsættes at faa Spørgsmaalet klaret og Tvivlen, 
der viste sig vel grundet, hævet. Efter Aftale med Museet bleve 
Exemplarerne i Skaarup Seminariums og i Herlufsholms Samling — 
hvilket sidste hidrører fra Melchior — beredvilligt indsendte til 
Undersøgelse. Da min Tid netop var optaget paa anden Maade, og 
jeg ikke vilde sinke Sagen, bad jeg Yiceinspektor Winge om at 
assistere Hr. Sarauw med Undersøgelsen, der meget hurtigt, efter 
anstillet Sammenligning med sikre Exemplarer af Coronella austriaca 
og andre glatskællede europæiske Snogeformer, gav det tildels noget 
overraskende, men aldeles sikre Svar, at de 3 nu jævnsides liggende 
sydsjællandske „glatte Snoge 41 eller „Hasselsnoge u vare: ikke den 
os paa alle Sider omgivende Coronella austriaca , men den saakaldte 
„Æskulapslange“ ( Coluber Æsculapii eller C. longissimus Laurenti, 
Elaphis flavescens hos Leydig o. s. v.) — en Slange, der hverken 
er kjendt fra Norge, Sverig eller England, og fra Tydskland, hvor¬ 
dens Forekomst er meget lokal, ikke nordligere end Schlangenbad 
(i Taunus) og Trier. Yel har den været angivet fra Thuringen og 
Harzen (Gie bel), men dette har vist sig at bero paa en For- 
vexling — netop med Coronella austriaca l )\ Der er ved denne 
Sag endnu det at bemærke, at „Æskulapsnogen u eller „Hassel- 
snogen u , „Hasselormen 11 eller „Haslingen u , som vi vel gjerne kunne 
vedblive at kalde den, selv om denne Benævnelse maaske oprindelig 
x ) Jfr. Brekm og Leydig (1. c.). 
