179 
den i det mindste om Dagen og har klart Vejr. Om Vinteren 
bringe de nordlige Vinde sædvanlig Sne. Snefaldet er dog i Keglen 
temmelig linge i \atnsdalen de omgivende Bjærgpartier især 
A iOidalsfjall fiaiegnede , og Jorden dækkes sjælden i længere Tid 
af et dybt Snelag, undtagen i de dybere Sænkninger, Render og 
Kløfter. Alle Forhøjninger ligge derimod saa godt som snehare 
hele Vinteren igennem, og disse snebare Arealer have en stor Ud¬ 
strækning i Forhold til de snedækkede. Dette Forhold har en stor 
Betydning for Vegetationen i denne Egn, og Snedækkets Indflydelse 
Paa Plantevæxten er her som andre Steder iøjnefaldende. De sne- 
baie Aiealei optages for største Parten af nøgne Klipper og’ Grus¬ 
flader (melar), forsynede med en yderst fattig og forkuet Vegetation 
I haardføieste Ijeldvæxter, som efterhaanden have vænnet sig 
til at modstaa Snestormenes Magt og Barfrostens skadelige Virk¬ 
ninger. Lavningerne dækkes derimod i Reglen af en mere kraftig 
i °o sammenhængende Vegetation, endog de, som om Sommeren ligge 
ubeskyttede for den kolde Nordenvind. 
Om Foraaret er Vejrliget højst forskelligt, og Tidspunktet for 
Vaarens Kommen i de forskellige Aar yderst variabelt. Det samme 
gælder selvfølgelig om Vegetationens Udvikling i den første For- 
aarstid. Sædvanlig iagttager man de første Vaartegn sidst i Marts 
Maaned elle i i den første Halvdel af April, men naar Drivisen 
ligger op til Kysten, kan man ikke vente noget rigtigt Sommervejr, 
førend den har fjærnet sig, og det er netop Drivisens Nærværelse, 
som foraaisager Vaarens sildige Indtræden og Vegetationens lang- 
somme og ringe Udvikling i enkelte Aar. Det er ikke saa sjældent, 
i „Isaaiene ‘ især, at der i Maj og endog i Juni Maaned indtræffer 
hæftige Snestorme med flere Graders (5—10°) Frost, som under¬ 
tiden vare en Uges Tid eller mere. Saadanne Kuldeperioder kunne 
endog indtræffe flere Gange i Foraarets Løb, medens de mellem¬ 
liggende Tidsrum kunne være temmelig milde, og netop disse store 
Svingninger i Temperaturen med bratte Overgange fra maaske 
20 30° \arme til flere Graders Frost virke i høj Grad skadeligt 
paa \ egetationen. Men da jeg haaber senere at kunne faa Lej- 
12 * 
