180 
lighed til at behandle dette Emne mere udførligt, skal jeg her som 
Exempel paa, hvor meget Planternes Blomstringstid varierer, blot 
anføre, at den 31. Maj 1888 havde jeg kun iagttaget 8 Planter 
i Blomst, nemlig Saxifrqga oppositifoUa, Empetrum og Draba ver na, 
men paa samme Tid det følgende Aar, 1889, havde jeg samlet ikke 
mindre end 5 0 Arter i Blomst. Først den 23. Juni 1888 havde 
jeg iagttaget et lignende Antal blomstrende Planter; der har saa- 
ledes været c. 3 Ugers Forskel paa Blomstringstiden i disse to 
Aar, og det kan endog blive endnu mere for enkelte Planters Ved¬ 
kommende. 
Som i det foregaaende antydet, kan man i Vatnsdalsegnen 
naturligt skelne imellem tre ved sine Terrainforhold, Jordbund og 
Beliggenhed forskellige Omraader: 
I. Dalbunden med sine vaade Kærstrækninger, med de talrige 
Sumpe og smaa Søer og de næsten tørre Overrislings- 
enge; 
II. Fjeldsiderne med sine Klipper, Kløfter, Sten skred og 
U r d e r; 
III. Vatnsdalshålsen og det sønden for Dalen liggende bakkede 
Højland. 
DaUbimdens Yegetation. 
Sønden for Søen F165 optages Dalbunden for en stor. Del eller 
hele Dalbundens midterste Parti enten af temmelig vaade Kær- eller 
Mosestrækninger eller af tørre, græsbevoxede Overrislingsenge paa 
Holme i Aaen og langs dens ophøjede Bredder. De af Dynd og 
Sand dannede Deltaholme ved Aaens Udmunding i Søen, der med 
hvert Aar blive større og flere, indtages snart af Kærulden Erio- 
phorum Schenchzeri og angustifolium , som igen, idetmindste til Dels, 
maa vige for de paa halvt oversvømmet Grund voxende Stargræs, 
f. Ex. Carex cryptocarpa, der snart i Forbindelse med andre under¬ 
ordnede Arter indfinder sig, gør Kærulden Rangen stridig og faar 
