189 
form, som i det liele taget har meget af Lynghedens Karakter, 
passende kan benævnes D rya s hede eller D ry asm 6 og bor vist 
nærmest betragtes som en Overgangsform mellem Melar veg eta¬ 
tionen og Lyngheden eller Lyngmoen. Naar Vegetations- 
dækket bliver mere aabent, og de enkelte Planter optræde mere 
pletvis eller som spredte enkeltstaaende Tuer, og Overfladen for 
største Parten optages af den blottede Grusgrund, have vi en typisk 
Melur for os med sin ejendommelige, fornemmelig af tuedannende 
Planter bestaaende Vegetation. Men naar paa den anden Side Empetrum 
med sine sædvanlige lyngagtige Ledsagere indfinder sig og faar Over- 
liaand, bliver D ry asm 6 en til en Lyngmo eller Lynghede. 
Vegetationens Sammensætning er væsentlig den samme i dem begge; 
Forskellen er kun den, at i den første danner Drycts Vegetationens 
Hovedmasse, i den sidste Revlingen og de andre Lyngvæxter. 
Jeg antager, at Udviklingen sædvanlig gaar for sig paa følgende 
Maade: Melur — Dryasmo — Lyngmo, men dette maa dog nær¬ 
mere undersøges. 
Da jeg senere kommer til at omtale Lyngmo- og Melarvegeta- 
tionen, skal jeg her blot bemærke, at disse her i Landet meget 
udbredte Formationer begge findes her paa Fjeldsiderne, den sidste 
endog meget udbredt, idet de smaastenede Stenskredfelter nærmest 
maa falde ind under Begrebet „Melur“ eller Grusmark, skønt de 
afvige en Del fra de flade eller kuplede Melar i Lavlandet eller 
inde paa det indre Plateau. 
I de store Aakløfter (isl. git) og pletvis i „Urd“ene paa Fjeldsiderne 
opnaar Vegetationen ubetinget den største Yppighed og Artsrigdom, 
men til Gengæld ere de Arealer, som denne Vegetationsform optager, 
af forholdsvis begrænset Udstrækning. Vegetationen i den ovenfor 
beskrevne II va rums ur 5 og i et Par Kløfter kan tjene ( som 
Exempel. 
Jeg antager, at den stejle Skrænt, som nu optages af den stor- 
stenede „Urd“, i ældre Tider — ligesom iøvrigt største Parten af 
de lavere-Fjeldskrænter — har været bevoxen med et Birke krat 
med Indblanding af Pi 1 e og enkelte Rønnebuske. Om denne 
