18 
Mellem de danske Væsler staar Ilderen paa det laveste Trin; 
Lækatten og Bruden ere højere udviklede; ikke alene er deres 
Krop mere langstrakt, men tillige er deres Hjerne storre. Det er 
ganske særlig Hjernens Storreise, der giver dem Forrangen for 
Ilderen og vistnok ogsaa for alle andre Rovdyr. Rigtignok have 
de færre Hjernevindinger end mange andre 1 ); men dette afhænger 
af, at de ere de mindste Rovdyr. Det er allerede Vidne om deres 
hoje Udvikling, at de til Trods for deres ringe Storrelse have flere 
tydelige Vindinger — endogsaa mellem Aberne, der i det hele 
have større Hjerner, have nogle af de mindre Former færre Vin¬ 
dinger end de; men deres hoje Stilling ses dog tydeligst af, at 
Hjernen har udvidet sig saaledes, at den har fremkaldt anselige 
Forandringer i Hovedskallen. Hjernekassen er bleven meget storre 
i Forhold til Ansigtet, der har beholdt sin Storrelse i Forhold til 
Kroppen; dens Sider ere stærkere hvælvede udad, og dens Bund 
er storre, hvad der viser sig i den storre Længde af Nakkebenets 
Grunddel, af det hageste Kilebens Krop, af os petrosum og Tromme- 
benet o. s. v. Lamina cr'ibrosa , særlig dens midterste Del, er 
presset fremad, hvorved ogsaa foramen ethmoideum, der følger med 
Randen af lamina cribrosa, er kommet til at ligge længere fremme 
i Øjehulens Væg. Ligesom hos Aber og Mennesket har Hjerne- 
hemisphærens lobus temporalis faaet en usædvanlig Storrelse; men 
Følgerne heraf ere andre end hos Aberne. Hos Aberne voxer lobus 
temporalis frem langs Ydersiden af Synsnerven og poser Hjerne¬ 
skallen ud udenfor Øjehulen; derved blive baade Synsnerve og 
Øjehule trængte indad og Øjehulen fremad, og Øjet rettes paa en 
ejendommelig Maade fremefter. Hos Lækatten har lobus temporalis 
ikke ligefrem nogen Indflydelse paa Øjets Stilling; den trykker os 
petrosum fladt paa dets forreste yderste Side og presser det indad 
mod Randen af det bageste Kilebens Krop og Nakkebenets Grund¬ 
del, som derfor blive smalle, udvider Rummet foran os petrosum 
’) cf. Gervais: Formes cérébrales des Carnivores; Nouv. arch. du museum 
d’hist. nat., tom. 6, 1870; p. 143. 
