110 
komatiske Mosaik forekomme mig at vise samme Delingsfølge af 
Cellerne i hvert Haars Hoved (Fab. I Fig. 4) som i hine smaa 
Skiver. Under Stilkcellen befinder der sig én ligeledes lav, tavle¬ 
formet Celle af Epidemis. 
Hvad dette Organs Udvikling angaar, dannes det allerede, 
medens Blomsterknoppen er meget lille (c. 2 Millim.). Idet Bark- 
vævet paa fire Steder stanses i sin Vækst, vokse de derimellem 
liggende Partier frem, hvorved det faar Udseende af, at Epidemis 
folder sig i en yderst smal Bugt temmelig dybt ind i Stilken meget 
tæt oppe under Bægerbladenes Fasthæftningslinje. Cellerne fyldes med 
et tættere, mere metaplasmatisk Indhold, og de Epidermisceller, der 
ligge ved Spaltens Svælg, strække sig stærkt radialt for ved nogle 
Tangentialdelinger at danne de ovenfor omtalte Mundingslæber; 
først efter at Læbedannelsen har begyndt, strække de Grubens eller 
Foldens indre Vægpartier beklædende Overhudsceller sig radialt og 
indlede en Delingsproces, som fører til de afsondrende Haars Dan¬ 
nelse. Den unge Haarmodercelle deles først ved en lodret paa dens 
Længeakse staaende Væg; af de tvende herved fremkomne Celler 
deles den nederste, Basalcellen, ikke yderligere; i den øverste derimod 
opstaar der atter en tangential Væg, hvorved der nedad afsondres 
den omtalte Stilkcelle, som kun meget sjældent atter tangentialdeles, 
medens den opad vendende Celle bliver Modercelle for det af de 
prismeformede Celler dannede Hoved, i det der først optræder en 
lodret, halverende Cellevæg; hver af Cellehælvterne tvedeles atter 
ved en paa den mere eller mindre lodret staaende Længdevæg, og efter 
at der nu i de herved fremkomne Kvadrantceller er optraadt Ok¬ 
tantvægge, deles de sluttelig opstaaede Celler paa mere eller mindre 
regelmæssig Maade ved lodretstillede (o: med Haaret Længdeakse 
parallele), fine Vægge, og saaledes fremkomme da omsider Prismerne. 
Nogen Uregelmæssighed i Celledelingsfølgen kan ofte iagttages, navnlig 
i saadanne Haar, som ikke have den nødvendige Plads til at udvide 
sig ligelig til alle Sider, men som faa en mere eller mindre sammen¬ 
trykt el. lign. Skikkelse. De umiddelbart indenfor Grubemundigen 
siddende Trikomer, saavel som de, der indtage den yderst smalle, 
