208 
af det korte Stykke, som er tilbage, tydede paa, at den ikke bar 
» 
havt nogen betydelig Længde. Venstre Brystfinne har derimod 
kun havt 11 Straaler, af hvilke den første ligeledes har været 
kort, 3VF" lang; baade den og de andre Straaler synes at have 
været noget mindre udviklede end de tilsvarende paa højre Side. 
Med Undtagelse af de første ere Straalerne i begge Finner rhom¬ 
biske af Gjennemsnit, med en skarp Kjøl paa den fremad vendte og 
bagtil vendte, stumpere Vinkel. Paa den mod Kroppen vendte 
(øverste) Flade vare Finnestraalerne ru at føle paa. Hver Bugfinne 
bestod kun af én Straale; begge vare afbrudte, den venstre lige til 
Roden, af den højre var 2V 2 " tilbage; i Gjennemsnit vare de ovale u . 
„Af den sølvfarvede Overhnd var paa den ene Side noget til¬ 
bage, men ellers var den noget afslidt, saa Fiskens Farve nu mere 
var en graalighvid. Ved Finnestraalernes Rod var der dog lige¬ 
som et mørkere purpurfarvet Anstrøg, som nok kunde have været 
Levning af den rødlige Farve, der almindelig tillægges Finnerne. 
Hvad ovenfor er betegnet som „Rygfinnens Rod“, synes at have 
havt afvexlende mørkere og lysere Striber, saaledes at mellem hver 
Finnestraale var der ligesom en mørkere lodret Stribe, men denne 
bar dog ogsaa ofte Antydning til atter at være delt ved en lysere 
mindre Stribe, som søgte lige op til Straalen. Saavel Støtte- 
straalen som de derpaed afvexlende Senepartier til Straalen stode 
nemlig ophøjet frem paa Overfladen, især naar Kroppens vandagtige 
Dele bortdunstede, og saavel den ene som den anden af disse syntes 
betegnede [ligesom hos Vaagmæren, se ovenfor] ved noget større 
Vorter eller Knuder end den øvrige Hud i Nærheden, og ved 
lysere Farve. Vorterne tiltoge mod Bugfladen og vare navnlig 
stærkt udviklede paa den afrundede Bugrand og iøvrigt mere frem¬ 
trædende i 4 Længdebælter paa Siderne, som Figurerne hos Lind- 
rotli og Ascanius antyde 14 . 
Da Æggestokkene ere opbevarede, kan hertil endnu føjes, at 
Exemplaret var en Hun, og at de nævnte Organer med Hensyn til 
Beskaffenhed og Indhold ganske lignede de tilsvarende hos Vaag¬ 
mæren. 
