219 
# 
skraa Afsnubning af Halespidsen, som udmærker den nordiske R. 
Banksii (Grillii), men tværtimod endnu at have vist Spor til den 
oprindelige Halefinne — men formodentlig er dette kun en Ung¬ 
doms-Karakter. Hos en 3,40 M. (henved 10') lang li. gladius, der 
faldt i 1872 i Omegnen af Montpellier 1 ), „var Halespidsen ikke 
længer intact“, altsaa formodentlig afstudset som hos R. Banksn ? 
Den havde 338 Rygfinnestraaler, var i denne Henseende altsaa ikke 
forskjellig fra Artens Original-Exemplar. Fra Kaj) har man 
* Efterretninger om en der nogle Gange iagttaget Sildetust {II. ca¬ 
pensis), men den er maaske heller ikke forskjellig fra R. gladius . 2 ) 
At en Art af denne Slægt (15' 10" eng.) i 1860 er iagttaget ved 
Ny-S eland er sikkert nok, skjønt der desværre kun haves en 
ikke-zoologisk Beskrivelse af den. 3 ) Den af Russel ved Yizaga- 
0 Comptes Rendus de l’acad. d. sc. Vol. LXXIV (1872) pp. 58—62. 
2 ) Cuviør et Valenciennes. Histoire naturelle des poissons, t. X, p. 376 
—77. Proc. Zool. Soc. 1868. p. 319—22 (m. fig.). Layards Skitse af det 
ved Kap (Tafel Bay) i 1868 strandede Exemplar (10' 2") er ikke uden 
Interesse til Sammenligning med andre Fremstillinger. Jeg ser ikke, 
hvorfor det ikke lige saa godt kan have været en R. Banksii som en 
R. gladius. Bugfinnestraalen havde en triangulær Hudfinne i Spidsen 
og var desuden kantet med en Hudbræmme, som i nogen Afstand fra 
Spidsen løb ud i en lille Flig ligesom paa Cuviers Afbildning af R. 
gladius. Den forreste Nakkefinne fremstilles som dannet af 5 og som 
lavere end anden, hvis 7 (i Afbildningen 6) Straalor ende med en 
lille Udvidelse; i disse Forhold er der god Overensstemmelse med R. 
gladius , men vel ogsaa med R. Banksii. Derimod begynder jo hos 
begge disse den egentlige Rygfinne umiddelbart efter anden Nakke¬ 
finne; hos don kapske Fisk et der efter Afbildningen et Mellemrum. 
Den plettet-tværstribede Tegning minder noget om Hancocks og 
Embiet ons R. Banksii. Bagtil ender Halen skraat afstudset, men 
den var — efter Beskrivelsen — afbrudt eller afbidt; det er aabenbart 
et ganske betydeligt og ikke, som Layard mener, et meget ubetyde¬ 
ligt Stykke, som her er gaaet tabt. At Fisken var fuld af Rogn kan 
ogsaa noteres, da det oftere anføres om de fangede eller strandløbne 
Sildekonger, at de vare fulde af Rogn eller Mælke. Ligeledes siges 
det oftere om disse, at de ligefrem løb ind mod Kysten, ikke at de 
drev op eller strandede. 
3 ) Aftrykt i Glinthers Catalogue II, p. 307. Halen synes at have været 
finneløs i Spidsen ligesom hos R. Banksii. Hvorledes skulle de „fra 
Underlæben 44 nedhængende, talrige, stive, røde, c. 16" lange „barbules 44 
