De væsentligste Forskelligheder ere: 1) at den første Straale 
i første Rygfinne hos M. Reinhardti kun er omtrent halv saa lang 
som den Finne, hvortil den hører, eller Vi?—Vi 4 af Fiskens Total¬ 
længde; hos M. ensis derimod betydelig længere, 1 U— l h af Total¬ 
længden, saa at den, lagt frem efter, næsten naar til Snudespidsen, 
lagt tilbage ud over første Rygfinne; 2) at Hovedet er kjendelig 
mindre hos M. ensis, kun en Sjettedel omtrent af Totallængden 
eller lidt derover (1:6 å 5,7), hos M. Reinhardti over en Femte¬ 
del (1: 4,8 å 4 V 2 ). Denne Forskjel paavirker selvfølgelig ogsaa 
andre Proportioner; man vil saaledes f. Ex. finde, at Afstanden fra 
Snudespidsen til Begyndelsen af anden Rygfinne forholder sig til 
Totallængden: hos M. ensis som 1 : 3 V 2 (1:3,3 a 3,6), hos M. 
Reinhardti som 1:3 (1 : 2,9 a 3,2); Afstanden fra Snudespids til 
Gat hos denne storhovede Form som 1:2,1, hos M. ensis som 
1 : 2,3 — med andre Ord, at Gattet ligger lidt længere fortil hos 
den sidst nævnte. Af de nedenfor anførte Udmaalinger (S. 237) vil 
det derimod ses, at Snudens Længde i Forhold til Hovedets, Øjetvær- 
maalets til samme og til Snudens Længde, Bryst- og Bugfinnernes 
i Forhold til Totallængden — hvilke Forhold jo ogsaa til en vis 
Grad paavirkes af Fiskens Alder og Størrelse — ikke frembyde 
betydelige Forskjelligheder fra Art til Art; dog kan anføres, at 
Bugfinnerne ere gjennemgaaende lidt længere hos M. Reinhardti. 
1 Straaletallene stemme de ganske overens. Hvirvlernes Antal 
er hos M. Reinhardti 18 -)- 34, hvilket er noget forskjelligt fra 
hvad der angives hos „ M . tricirrata u og „M. maculata u (16 -j- 33 
og 15-J-33). Sidelinien synes hos begge de grønlandske Arter 
af denne Gruppe at danne en stærk Bøjning over Begyndelsen af 
Gatfinnen, men ikke at være afbrudt; paa Grund af Exemplarernes 
Tilstand maa jeg dog udtrykke mig lidt varsomt om dette Punkt. 
Overkjævebenet naar hos dem begge kim til Øjehulens Bagrand. 
I Tænderne har jeg ingen betydelig Forskjel kunnet finde; de 
danne hos dem begge, som hos andre Arter, et Kartebaand paa 
Mellem- og Underkjævebenene og en A-formig Gruppe paa Vomer, 
med noget større Tænder paa den udvendige Side i Overkjæven, 
