261 
venstre eller paa høire Side; er Dyret fasthæftet med den ene 
Side, har Tarmkanalen bestandigt sit Leie paa denne samme Side. 
2) At Dyrets Skjævhed for Kropmuskulaturens Vedkom¬ 
mende ligeledes gaar i to Retninger, idet den kan være fortrinsvis 
udviklet paa høire elier paa venstre Side; dersom Kropmuskulaturen 
er ensidigt udviklet, er den stedse stærkest — eller kun tilstede 
paa den Side, der ligger modsat den, der bærer Tarmkanalen; og 
3) at Dyrets Skjævhed for Aab ni ngerne s Vedkommende 
ligeledes gaar i to Retninger, idet de enten kunne rykke om paa 
høire eller venstre Side; ere Aabningerne flyttede bort fra Midt¬ 
planen, ligge de stedse paa den Side, der bærer den stærkest ud¬ 
viklede Muskulatur. 
t 
§ 2. Bemærkninger om den rette Opfattelse af de tvende Skjævheds- 
retninger hos Ascicliæ simplices. 
Det bliver nu vor Opgave at undersøge, om de tvende Ret¬ 
ninger, som Skjævheden tager paa de ovenfor omtdlte Omraader, 
bør henføres under Betegnelserne „høirevendt“ og „venstrevendt" 
i Aualogi med, hvad vi ellers finde betegnet saaledes hos andre 
asymmetrisk byggede Dyr, eller om det helt igjennem er en 
Skjævhed af en ganske anden Natur, eller om vi muligvis maa 
sige, at vi kun for visse Bygningsforholds Vedkommende have at 
gjøre med en Høire- og Venstrevendthed, men for visse andres 
forefinde en anden Slags Skjævhed. 
Det vil da være af Vigtighed, forinden vi skride til disse 
Undersøgelser, at klare, hvad man forstaar ved Betegnelserne 
høire vendt og venstrevendt. Maaske kan dette lettest ske 
ved Hjælp af Exempler hentede fra mere almenkjendte Omraader, 
og jeg skal her tillade mig at minde om Skjævheden hos Mennesket 
og Flynderne. 
Hvad Mennesket angaar, da vide vi alle, at vor Indvoldsmasse 
er skjævt bygget, idet Maven ligger tilvenstre, Leveren tilhøire 
o. s. v.; men der forekommer af og til Individer, som have Maven 
i høire og Leveren i venstre Side, hvis høire Hjertehalvdel fører 
