5 
Meddelelsen af Eesiiltaterne af de nii tilendebragte Boreforsøg, der 
egentlig danne et afsluttet Hele for sig. 
Artesiske Boringer, hvad enten de foretages i Eullestensfor- 
mationens Ler- og Sandlag eller i de andre Formationers fastere 
Stenart^er, pleje at være forbundne med saa betydelige Omkost¬ 
ninger, at de kun undtagelsesvis kunne anvendes til at løse geo- 
gnostiske Spørgsmaal, og ved de Boremethoder, der i de senere Aar 
ere bragte i Anvendelse hos os efter en stor Maalestok, er det 
videnskabelige Udbytte, der kan vindes derved, meget formindsket, 
eftersom man nu i Eeglen maa nøjes med at undersøge det fine Bore¬ 
mel, som ovenilgøbet ofte kan hidrøre fra forskjellige Lag. Af de 
Hundreder af Boreprøver, som Museet har modtaget i Aarenes Løb 
fra alle Hele af Landet, have de færreste kunnet anvendes til at 
lære Jordlagene nøjagtigt at kjende, nærmest dog fordi man ikke 
i Borejournalerne kan finde alle de Oplysninger, der ere nødven¬ 
dige for at uddrage paalidelige Slutninger angaaende Lagenes 
virkelige Beskaffenhed. Haar man derimod kan faa opgivet den 
Tid, hvori der er arbejdet med Mejslen, og sammenligner den med 
den i samme Tid opnaaede Dybde, kan dette benyttes til at be¬ 
dømme de enkelte Lags Haardhed, og tjene til at controllere de 
ved Undersøgelsen af Boremelet erholdte Eesultater. 
Ved vore Forsøg havde vi det i vor Magt at skaffe os alle 
de derhen hørende Oplysninger, navnlig ved godhedsfuld Assistance 
af Skovrider Holck, der boer tæt ved „Skovhusvænget“, og da vi 
tillige ben}fftede saagodtsom udelukkende den ældre Boremethode, 
ved hvilken der erholdes ikke ganske smaa Brudstykker af Lagene, 
blev det os derved muligt med fuldkommen Sikkerhed at bedømme 
de gjennemborede Stenarters Beskaffenhed. Da vi foretoge Borin¬ 
gerne i selve Aalejet, hvor G-rønsandstenen er faststaaende, undgik 
vi at maatte trænge ued igjennem Eullestensfonuationens 30—40 
Fod mægtige Lag, som vilde have fordyret Boringerne betydeligt, 
uden at der dervæd vilde være vundet nogetsomhelst. 
Efterat have foretaget de tre første Boringer i den Del af 
Kjøge Aa, hvor Grønsandstenen ses blottet (Boringen Nr. I om- 
