13 
ning for, hvor man skal søge Formationen faststaaende udenfor de 
alt kj endte Punkter. 
Det er vel bekjendt, at de forskjellige Kalkstene i vor Kridt¬ 
formation have omtrent samme chemiske Sammensætning, og ere 
kun forskjellige i Henseende til Dannelsesmaaden og den deraf be¬ 
tingede ulige Tæthed. Især gjælder dette Skrivekridtet, Faxekalken, 
Limstenen og den tætte, hvide eller graahvide Saltholmskalk, der 
alle kunne betragtes som næsten ren kulsur Kalk, i Keglen uden 
Indblanding af Sand og Ler. I de yngre Lag af det „Nyere Kridt“ 
forandres nu dette Forhold, saa at der allerede i de gulfarvede og 
løsere Lag af Saltholmskalken findes en 3—5 % af disse Stoffer^), 
men Mængden af Sand, Ler, Jernilte, osv. tager til i en meget 
betydelig Grad i Grønsandsdannelsen ved Lellinge, hvor ligesom i 
Saltholmskalken en renere og mere tæt Kalksten optræder i Vexel- 
1 ej ring med en mere uren og sandet. I hele vor Kridtformation 
fra Skrivekridtet til Grønsandsstenen er der en gradvis Overgang 
fra Dybvands- til Lavvandsdannelser, der er knyttet til en successiv 
Hævning af Havbunden, og i de sidste tiltager derfor, efter- 
haanden som vi komme op i de yngre Led af det „Nyere Kridt“, 
Mængden af de i Kalkstenen ' indblandede Bestanddele, der ere 
skyllede ud i Havet fra det hævede Land langs den daværende 
Kyst. Man overskuer lettest denne Overgang ved en Sammen¬ 
stilling af Hovedbestanddelene i de to yngste Led; Saltholmskalken 
og Grønsandstenen. 
Saltholmskalk, 
t 
Gr^-n- 
sands- 
kalk, 
blaagraa. 
Gr^n- 
sand- 
sten, 
gulhvid. 
hvid, 
krystallinsk. 
gul 
og losere. 
Uopløselig i Saltsyre (Sand, Ler) 
0.51 
3.01 
9.60 
40.76 
Lerjord, Jerntveilte (phosphor- 
sur Kalk). 
0.2O 
0.88 * 
1.22 
2.20 
Kulsur Kalk og Magnesia. . . 
99.29 
96.11 
89.18 
57.04 
0 S. „Om Faxekalken vedAnnetorp i Skaane“ i Oversigt over det K, D, 
Y. S. Forhandl. 1866, S. 268. 
