15 
kulsure Vands Evne at kunne opløse kulsur Kalk, blive efterladte 
og indblandede i Kullestensgruset og Rullestenssandet; men Tilstede¬ 
værelsen af Glaukonitkornene i disse Lag afgiver ikke noget Bevis 
for, at de tilhøre Grønsandsdannelsen. De ere tvertimod yngre end 
denne, og inaa henregnes til Glacialformationen. 
Indtil den seneste Tid havde man ingen Iagttagelse af, at 
Grønsandstenen ved Lellinge var vandrig, hvilket jeg ogsaa har 
omtalt i den nævnte Afhandling. Jeg blev derfor i høj Grad over- 
rasket ved at se Vandet stige op af alle Borehullerne i „ Skov¬ 
husvænget “, og uagtet Stighøjden kun var 21 Tommer over Aaens 
Vandspejl, var det dog derved hævet over al Tvivl, at den sjæl¬ 
landske Grønsandstens mere sandede Partier kunne være vand¬ 
førende, ligesom Grønsandet paa Bornholm, om de end ikke i 
Henseende til Vandmængden kunne maale sig med de vandrige Grus¬ 
lag i den dybeste Del af Rullestensformationen. De af Borehul¬ 
lerne udstrømmende Vandmængder udgjorde i August og September 
Maaned 1875: 
af Borehullet Nr. II. 600 Tdr. i Døgnet, 
— Nr. III. 550 — — 
\ 
— Nr. IV. 420 — — 
naar Udløbsrørets Munding var 9 Tommer over Vandspejlet i Aaen. 
Ved Borehullet Nr. I, som er anbragt i selve Grønsandstenen, der 
danner Aaens Bund, var det paa Grund af Revner i Stenen ikke 
muligt at faa Røret tæt, saa at den maalte Vandmængde, 160 Tdr., 
aabenbart er for ringe. 
Vandets ubetydelige Stighøjde, uagtet Borehullernes Mundinger 
ligge 30—40 Fod lavere end det omgivende Terræn, maa nær¬ 
mest have sin Grund i, at der er Lejlighed for det tilstrømmende 
Vand at afledes paa flere Punkter i det af Aaen blottede og gjen- 
nemskaarne Grønsandsparti. Det underjordiske Vandspejl, der ved 
de forskjellige Borehuller ved Aaen varierer fra 42—56 Fod over 
Havets Overflade, hæver sig derfor, naar man fjerner sig fra den 
dybe IJdskjæring, der er dannet af Kjøge Aa i „Skovhusvænget“. 
I en Afstand af 1600 Fod mod Svd er det 66 Fod over Havet, 
