16 
♦ 
men naaer dog ikke Jordens Overflade. Ved den endnu sydligere 
beliggende Sprettingegaard paa 130 Fods CiiiTen har man, som 
foran berørt, truffet Grønsandstenen 68 Fod over Havet, og efterat 
være trængt 30 Fod ned i denne, var Vandets Stigliøjde (det 
underjordiske Vandspejl) 106 Fod over Havet (24 Fod under Jord- 
overfaden). Ved Sophiendal, der ligger paa 140 Fods Curven, 
var det 104 Fod, eller 36 Fod under Jordens Overflade, altsaa 
ligesom ved Sprettingegaard. Denne Vandspejlets Stigen iagttoges 
ogsaa ved at bevæge sig imod NV., hvor det ved Spanager (Bo¬ 
ringen Nr. V) var 59^3 Fod over Havet og IOV /2 Fod under Jords¬ 
monnets OveiHade. 
Heraf vil man kunne se, at Vand trykket i Sandstenslagene, 
der tilhøre det yngste Led af det „Nyere Kridt“, ikke kan drive 
Vandet op til Overfladen paa de Steder, hvor man hidtil har truffet 
denne Formation, at endvidere det underjordiske Vandspejl sænker 
sig ned mod den dybe Indskjæring ved Kjøge Aa, og at Vand¬ 
føringen langtfra kan sammenlignes med den, der er iagttaget i 
Kullestensformationens, Gruslag paa Grændsen til Saltholmskalken. 
Disse Gruslag savnes i Lellinge-Partiet, og selv om de fandtes der, 
vilde den løsere Grønsandsten ikke være saa godt et Underlag til 
at standse Vandets nedadgaaende Bevægelse som Saltholmskalken. 
Den sidstes Forekomst ved Aashøj samt gunstige Terrænforhold er 
Aarsagen til Vandrigdommen i de derværende Kilder, der i alle Hen¬ 
seender minde om dem, der tindes V. for Kjøbenhavn og ved 
Godthaab i Nærheden af Helsingør. 
Om nu Grønsandsdannelsen i Sjælland end ikke svarer til de 
Forventninger, man fra første Færd knyttede til den med Hensyn 
til Tilvejebringelsen af artesiske Kilder, har det dog en ikke ringe 
Betydning, at man har lært dens Udstrækning at kjende, og at 
man nu veed, at der i den findes vandførende Lag, som kunne 
naaes ved tilstrækkelig dybe Boringer. 
Der staaer tilbage at undersøge Aldersforholdet mellem det 
sjællandske og bornholmske Grønsand, navnlig med Hensyn til 
hvorvidt det er samtidige Dannelser eller ikke. Hvad nu Lejrings- 
