21 
Slæg‘ten Belemnitella anses for en af de mest charakteristiske 
Forsteninger i det egentlige Skrivekridt, og for Pariserbassinets 
Vedkommende betegner Hébert netop Forskjellen mellem 6te og 
7de Etage, ved at den findes i hin (la craie a Belemnitella qua- 
drata et B. mucronata), men mangler i denne (la craie supérieure)^). 
Naar man altsaa vil anstille en Sammenligning mellem de øvre 
Lag af Kridtformationen i Belgien og Frankrig (Craie tufean og 
Calcaire pisolithique) og vort „Nyere Kridt“, er det i høj Grad 
vildledende, at Belemnitella mucronata saa ofte er bleven citeret 
som hjemmehørende i den sidste Formation, hvori den slet ikke 
forekommer, medens den derimod findes selv i de yngste Lag af 
Craie tufean ved Maestricht. Denne urigtige Angivelse har des¬ 
uden bidraget til, at enkelte Geognoster kun have villet opfatte 
vort „Nyere Kridt“ som en umiddelbar Fortsættelse af Terrain 
sénonien. Bibeholdelsen af den af Forchhammer i Aaret 1847 
foreslaaede Benævnelse „Nyere Kridt“ (Desor’s terrain danien)-) 
for den Del af Kridtformationen her i Norden, der er yngre end 
Skrivekridtet, og som han opfattede som en selvstændig Etage, er 
ikke alene berettiget i Lejringsforholdene, men navnlig i at den 
er fuldstændigere udviklet her i Danmark end andetsteds. Hvad 
der endvidere giver denne Formation en ikke ringe Interesse er, at 
Overgangen fra Kridttiden til den tertiære Tid er saa overordentlig 
tydeligt afspejlet igjennem dens forskjellige Led. 
Jeg skal nu i Korthed fremsætte Hovedresultaterne af det her 
Meddelte, nemlig 
1) at de vandførende Lag ved Aashøj og i Partiet V. for 
Kjøbenhavn ikke tilhøre den sjællandske Grønsandsdan¬ 
nelse, men Kullestensformationen, især den Del af samme, der 
ligger paa Grændsen til det „Nyere Kridt“. 
ikke er fundet hverken Belemniter eller Ammoniter i denne Forma¬ 
tion, men forbigaar det derimod aldeles i de senere Afhandlinger, saa 
at han ikke synes at have lagt videre Vægt derpaa, 
0 BuU. de la soc. géol. de France, XXIX, S. 447 (1872). 
0 Smstds. IV, S. 179. 
