22 
2) Lellinge Grøusand er det yngste Led af vort 
„Nyere Kridt“ og liviler paa Bryozokalk (Saltliolmskalk og 
Limsten), men ikke omvendt. Ved Havbundens successive Hæv¬ 
ning er der fra .nærliggende Kyststrækninger tilført Sand og Ler, 
Stoffer, der ellers ere saa at sige fremmede for de ældre Led af 
vor Kridtformation. Disse Indblandinger findes i størst Mængde 
i det yngste Led, Grønsandstenen, hvori tillige Bryozoerne, der 
have spillet saa stor en Kolle ved Dannelsen af de egentlige Kalk¬ 
stene, træde stærkt i Baggrunden, hvorimod der endnu forekommer 
mange Foraminiferer deri. 
3) Paa de Steder, hvor man er trængt igjennem denne Grøn¬ 
sandsdannelse , har den ikke havt nogen meget bety¬ 
delig Mægtighed, hvilket, i Forbindelse med at den er det 
øverste Lag, er Grunden til at den paa mange Steder er fuld¬ 
stændig forstyrret i Istiden, saa at den underliggende Bryozo¬ 
kalk er bleven blottet og overlejres nu paa saadanne Steder 
umiddelbart af Rullestensformationen. 
4) Ved de senest anstillede Undersøgelser har det sjæl¬ 
landske Grønsand viist sig at være vandførende, dog 
har Vandets Stighøjde hidtil ikke naaet Jordsmonnets Overflade, 
ligesom Vandmængden heller ikke kan maale sig med den, der er 
iagttaget i de ovennævnte Sand- og Gruslag. 
5) I det „Nyere Kridt“ findes hverken Belemni- 
tella^ Ammoniter eller Ino c er amus. Kun i „Faxelaget“ 
i Stevns Klint, der snarest maa betragtes som ældre end Faxe- 
kalken, forekommer Baculites og Scaphites, hvorved det danner en 
Overgang fra Skrivekridtet til de øvrige Led af det „Nyere 
Kridt“. 
6 ) Det bornholmske G r ø n s a n d er ikke blot ældre end 
det sjællandske, men tilhører endog en lavere Etage end 
Skrivekridtet, svarende til den ældre Afdeling af Senon-For- 
mationen („Quadraten-Kreide“), paa Grund af at der deri fore¬ 
kommer : 
