38 
af det ferske Vands Vigtig’bed ved Plantagernes Drift, ligesom 
ogsaa den spontane Vegetation ved Hjælp af dem kommer til at 
indbefatte Former, der ellers vilde mangle Betingelserne for deres 
Tilværelse, og som derfor ogsaa mangle paa flere nærliggende Øer, 
der ingen permanente Vandløb kunne opvise. 
Paa Grund af, at Jordoverfladen paa hele Øen har en større 
eller mindre Hældning mod Havet, i Forbindelse med den stærke 
Fordampning forhindres Ansamlingen af større Masser fersk Vand 
til Damme og Søer, men deres Mangel i Landskabet erstattes tildels 
ved Lagunerne, hvis Dannelsesmaade allerede er omtalt i det Fore- 
gaaende, og som dels endnu staa i Forbindelse med Havet ved en 
smal Kanal, dels ere aldeles afskaarne fra dette ved en smal, 
sandet Landstrimmel, der knn sjeldent eller aldrig overskylles af 
Søen. 
Den sidste Slags Laguner iidtørres ikke sjeldent aldeles og 
benævnes Saltponds (Saltdamme) paa Grund af, at der ved Hdtør- 
ringen samler sig Saltkrystaller langs Eandene. 
Selvfølgeligt kunne Laguner knn dannes paa flade Kyster, 
hvorfor de største ogsaa findes paa Sydsiden af Øen, navnlig den 
udstrakte Kranses Lagiin eller Angnilla Pond, den omfangsrigeste 
af dem alle, som efterhaanden bliver omdannet til en stor 
Mangrovesiimp, idet talrige Øer af Rodtræet i dens vidtløftige 
Vandflade udbrede sig mere og mere og omsider ville forene sig 
til en eneste Skov. 
En anden stor Lagnn er den paa Øens Sydvestspids belig¬ 
gende Sandypoint Lagnn, hvorimod de andre langs Sydkysten dan¬ 
nede Laguner ere af mindre Betydning. 
Kordkysten har i sin vestlige Del, paa Grund af, at Bjergene 
her træde lige nd til Havet, kun en eneste lille Lagnn at opvise, 
nemlig paa den i det Foregaaende nævnte lille Slette, medens der 
i dens østlige Del findes flere mindre Laguner, af hvilke især 
Cliristianssteds Lagnn fortjener at nævnes paa Grund af sin Fd- 
strækning og Dybde. 
