57 
som den lettere Samfærdsel nutildags gjør tilgjængelig for alle 
Klasser overalt paa Jorden, uden at jeg dermed vil paastaa, at 
Cocospalmens Producter ved større Vindskibeliglied hos Befolk¬ 
ningen paa St. Croix ikke skulde kunne blive af ikke ringe øko¬ 
nomisk Betydning. 
Som allerede tidligere omtalt, afbrydes den flade Kyst hist 
og her af Laguner, hvis Vegetation imidlertid er saa ensartet 
over hele Jorden og tillige saa ofte beskrevet, at jeg kan ind¬ 
skrænke mig til at omtale, at der paa St. Croix ved Lagunernes 
Bredder findes de samme Former som overalt, nemlig lave, tyk- 
bladede Salturter, især Batis maritima, og den eiendommelige træ¬ 
agtige Vegetationsform, som benævnes Mangrovevegetationen, hvis 
Repræsentant paa Øen er den bekjendte Rhizophora Mangle, i For¬ 
bindelse med en Del lave Træer af Laurbær- og Olivenformen, 
hvortil navnlig høre Conocarpus erecta, Lagiincularia racemosa, 
Avicennia nitida og Anona palustris. Rhizophora danner med 
sine Luftrødder det sædvanlige tætte, næsten uigjennemtrængelige 
Væv af seige Grene i Mudderet og over dette, medens de andre 
Træer danne et tæt Skovbælte omkring Lagunens Vandspeil, hvor 
dette ikke overskygges af 'Mangroven. A7iona palustris udmærker 
sig fremfor de andre ved et smukt, mørkt, giindsende Løv og 
bærer anselige, gule, glatte, men uspiselige Frugter, der af Be¬ 
boerne kaldes „Monkey-apples‘\ 
Til Lagunfioraen maa endnu henregnes den fremliggende, 
buskagtige Pavonia racemosa og den lille krybende Evolvulus 
mucronatus, som begge ynde det nænnest Lagunerne beliggende 
lerede Terræn. 
Uagtet den for Lagunerne eiendommelige Plantevæxt er meget 
udpræget og ensartet, finder der dog nogen Forskjellighed Sted 
mellem Lagunerne indbyrdes, begrundet paa disses større eller 
mindre Dybde og den mere eller mindre frie Forbindelse med 
Havet. Hvor Vandstanden i Lagunen er saa ringe, at denne 
maaske største Parten af Aaret er udtørret, finder Mangroven ikke 
tilstrækkelig Fugtighed til at trives, hvorfor den ikke sees omkring 
