70 
haril), livis liaarde Ved er et meget søgt Gavntømmer, den 
piggede Zanthoxylum Clava-Herculis og den bekjendte „Bitter-aste“ 
(Picræna excelsa) , livis Ved og Bark anvendes mod Febre og 
Mavesvækkelser. 
Til Banjanformen børe Figentræerne, af bvilke ber især op¬ 
træde den prægtige Ficus crassinervia med sine store, afrundede 
mørke Blade og F. lieduncidata , bvis Blade ligne Poppelens, og 
som med deres Lnftrødder ofte omslynge og kvæle de Træer, de 
voxe paa eller opad. 
Imellem denne rige stedsegrønne Trævæxt sees blandet en 
om end ikke saa formrig, saa dog temmelig afvexlende Vegetation 
af Træer med matte, nbebaarede, tynde Blade og mere eller mindre 
delt Løv, der periodisk falder af i de mindre regnfulde Maaneder, 
navnligt benbørende til Bøge- og Bombaceeformen, 
Grunden til dette Løvfald maa antages at være den, at disse 
Træer, som ikke ved en tæt Haarbeklædning 'eller tyk Overbud 
ere sikkrede mod stærkt Fugtigbedstab, i de anførte Maaneder 
ikke finde tilstrækkelig Fugtigbed i Jorden til at fortsætte deres 
vegetative Functioner, saa at der ligesom bos deres Frænder i 
koldere Egne indtræder æn Hvileperiode i deres Væxt og dermed 
Betingelserne for Dannelsen af Aarringe, som rigtignok blive mindre 
regelmæssige, end bvor denne Hvileperiode er skarpere begrændset. 
At Grunden til disse Træers Løvfald er den ber angivne, sees 
ogsaa deraf, at Løvspringet bos dem er i bøi Grad variabelt og 
afliængig af den rigere Nedbørs tidligere eller senere Indtræden, 
bvorimod Blomstringen, der bos mange af dem indtræder før Løv¬ 
springet, ofte paa en meget tør Aarstid, som allerede tidligere 
antydet, er nogenlunde constant til bestemte Tidspunkter for bver 
enkelt Art, medens det af St. Hilaire 'paa Campos iagttagne 
analoge Fænomen^), at Bladknopperne udfoldede sig længe før 
Kegntidens Indtræden, ikke synes at finde Sted paa St. Croix. 
0 Gris eb adl; Veget, der Erde, H, S. 400. 
