344 
Medtages nu ogsaa alle’^de sidstnævnte,'^saa faa yi 154 Spe¬ 
cies i 35 Genera. Der er imidlertid ingen Tvivl om, at nogle, 
saavel Species som Genera, ikke ville holde sig, naar Systematikken 
naaer en større Euldkommenhed, og med Hensyn til de øvrige er 
det rimeligt, at en Del efterhaanden vil findes tillige at kunne 
voxe paa raadne Plantedele, paa Skarn af Fugle eller overhovedet 
paa andet Substrat end Pattedyrgjødning. I Løbet af et Aarstid 
har jeg af og til undersøgt Exerementer af Høns, Duer, Spurve, 
Kanariefugle, Maager og Gjæs; Udbyttet var imidlertid i de fleste 
Tilfælde tarveligt, thi paa de førstnævnte Fugles Gjødning fandt 
jeg intet andet end Bacterier og de almindelige Skimmelformer; 
Gaaseexcrementer derimod synes tillige at være en ret god Nærings- 
bund for andre Svampe end de sidst omtalte. Paa den anden 
Side er det jo sandsynligt, at den fremskridende Forskning vil op¬ 
dage nye Species paa Pattedyrgjødning. Jeg’har, medens jeg var 
optagen af de her fremlagte Undersøgelser, modtaget det bestemte 
Indtryk, at der i Virkeligheden er en for det nævnte Substrat 
eiendommelig Svampevegetation tilstede omend neppe saa rig, som 
vi i Øieblikket betegne den. Af det meddelte Kegister sees, at 
den har sine Eepræsentanter under alle Mycologiens Hovedafdelinger 
med Undtagelse af Hypodermiernes, (af disse findes nemlig kun 
døde Eester i Gjødning f. Ex. hyppigt Teleutosporer), og at Asco- 
myceterne levere de fleste Bidrag, Discomycetes og Pyrenomycetes 
omtrent lige mange Species, nemlig lidt over 50 hver. 
Desuden forekommer der i Ny og Næ en stor Mængde Svampe 
paa Pattedyrgjødning uden dog at være knyttede dertil; en Del 
af disse ere nævnte i 2den Del; men sikkert kun en meget ringe 
Part, thi efter min nuværende Erfaring tager jeg ikke i Betænk¬ 
ning at sige, at Antallet af de Arter, hvilke leilighedsvis 
kunne voxe paa det omtalte Substrat, beløber sig til flere Hun¬ 
drede, henhørende til talrige Slægter. 
Endskjønt de fleste Gjødningssvampe ere af ringe Størrelse, saa 
ere dog adskillige, endog iblandt de mindre, bievne iagttagne af de 
gamle Forskere. En af de i Historien berømteste er Filobolus, 
