358 
Gap Hatteras til den spanske Halvø ^); for Ferskvandsformerne 
falder den maaske noget sydligere. Hin Linie overskrides heller 
ikke i Almindelighed af de nærstaaende Slægter Phohetor, Icelus, 
Triglops og Centr ider miclithy s. Panser-Ulkene {Aspidophorinii) 
have omtrent den samme TJdbredning, men gaa dog hverken paa 
den østlige eller vestlige Side af Atlanterhavet saa langt mod Syd; 
Grnppen er derimod atter repræsenteret i den antarktiske Zone. 
Slægten Sehastes (i al Fald naar den tages i noget vidtløftigere 
Betydning) synes at være repræsenteret i næsten alle Have, syd¬ 
lige, nordlige og tropiske, østlige og vestlige; hvorimod Trigla- 
Gruppen kun er udbredt over de mere middelvarme og varne Have 
fra IsTyzeland og Tasmanien til Japan og Island, men ikke naar til 
Grønland. 
1. Sebastes marinus (L.) og S. viviparus (Kr.). 
Man har i den senere Tid været tilbøjelig til at kløve Slægten 
Sebastes i flere: Sebastichthys, Sebastodes, Sebastoplus, Sebastomus, 
Sebastosomus, Sebastopsis, Neosebastes samt Setarches. Foruden 
den sidst nævnte (der dog ikke egentlig kan betragtes som udkløvet 
fra Sebastes) formaar jeg kun at anerkjende Neosebastes Guich.“) 
(de underste Brystflnnestraaler kløvede, ikke udelte som hos alle 
ægte Sebaster) og Sebastopsis Gili (ingen Ganetænder; Typus 
S. minutus C. V. = polylepis Blkr.), der dog efter Gtinther 
bedre henføres til iScorpcBna-Slægten. Indskrænker man Havnet 
Sebastes til dem, der have 15 Eygpigstraaler og c. 30 
Hvirvler, udelukkes den tredje nordiske Art (S. dactylopterus v. 
imperialis), og der bliver kun tilbage de to arktisk-boreale Arter, 
hvis Forhold her skal omtales lidt nærmere. 
Som bekjendt meddelte afdøde Prof. Krøyer først vedHatur- 
forskermødet i Kjøbenhavn 1840 og senere i „Haturhistorisk Tids- 
^) C. hubalis, if. Steindachner. Mon Lokaliteten „Singapuhra“ for C. 
tentacularis Kn. er paalidelig? C.filamentosus {Phohetor^) fra Sand¬ 
wich-Øerne og Centridermichtliys fasciatus fra Philipinerne overskride 
ligeledes de sædvanlige Grænser for de her omhandlede Slægters 
geographiske Omraade. 
^) Kan maaske med større Eet siges at være udkløvet af Scorpæna, 
