10 
Hele Strækningen fra Stranden ind til Byen er en Flyvesands¬ 
dannelse; yderst langs Havet ligger en bar Sandstrimmel, derpaa 
følger det med Naaletræ beplantede Bælte og inden for dette et 
Bælte med Lyng, hvori altsaa Slangen har haft sit Tilhold. 
Der kunde dog endnu tænkes den Mulighed, at Glatsnogen 
ikke havde levet her i „vild“ Tilstand, men var undsluppen af 
Fangenskab og maaske hidført langvejs fra. For at afvæbne de 
Angreb, som kunde rettes mod dette Punkt, har jeg henvendt mig 
til en særlig stedkyndig Mand, Hr. Jagtjunker, Forstkandidat N. P. 
A. Bauditz i Rørvig, som særdeles imødekommende har oplyst, 
at der paa Egnen ingen „Dyrevenner" fandtes, hvem man kunde 
tiltro Indførsel af denne eller andre Slanger, ligesom det paa 
Grund af den ringe Skibsfart, der var paa Sverige, maatte anses 
for udelukket, at Snogen kunde være kommen ad denne Vej til Egnen. 
Glatsnogen fra Rørvig ligner meget den fra Hirtshals; dog er 
den sidstnævnte mere graalig, medens den første er mere brunlig 
(Epidemis bedre bevaret), Pletterne paa Ryggen kraftigere brune og 
mindre skarpt adskilte. Kun ved en forholdsvis meget kort Hale 
afviger den fra det almindelige; Haleskinneparrenes Antal er kun 
46, medens det af Strauch og Du ri gen opgivne Minimum er 
henholdvis 42 og 41. 
Efter Form og Stilling af Hovedets, særlig 
,,Hattens a 10 Plader stemmer Slangen vel 
nærmest med Bo u lenger s Type b, der fore¬ 
kommer i Mellemevropa og Sverige 1 ). 
Ved Midten af Kroppen er Rygskællene, 
Fig. 1. Glatsnog. som er fuldkommen glatte uden Køl, ordnede 
Coronellacnistriaca.'li. 
Rørvig, 1901. i 19 Længderækker; Antallet af Bugskinner 
er ogsaa ens hos begge, nemlig 171 -j- 1 = 172, af hvilke den 
sidste, Analpladen er tvedelt. 
G G. A. Bo ulen g er: On the variations of the Smooth Snake, Coronella 
austriaca. The Zoologist. London. 1894. p. 18. Jfr. Naturen og 
Mennesket. Bd. 12. 1894. p. 881. 
\ 
