15 
terne ved Hirtshals i Vendsyssel har endnu aldrig noget Fund 
godtgjort dens Forekomst. At Glatsnogen lever i disse Egne er 
der dog al Sandsynlighed for. Min Hensigt med at opregne de i 
vor Nærhed gjorte Fund fuldstændig, saa vidt de kendes, har netop 
været at anspore til Eftersøgning af Slangen i de Egne af vort 
Land, hvor man har mest Udsigt til at gøre nye og oplysende 
Fund. Erfaring har lært, at en saadan Opfordring ikke er uden 
Nytte. 
Æskulapsnogen. Coluber longissimus. 
Natrix longissima, La urenti: Specimen medicum, exhibens synopsin 
reptilium emendatam. Viennæ. 1768. p. 74. — Coluber flavescens, Gmelin: 
Linnæi Systema naturæ. Tom. I. 1788. p. 1115. — Coluber Aesculapii 
(non L.), Host i Jacquin: Collectanea ad botanicam, chemiam et historiam 
naturalem spectantia. Vol. 4. Vindobonæ. 1790. 4°. p. 356; dog kun Coluber 
Aesc. mas (Tab. 27), medens Col. Aesc. foemina (Tab. 26) = Tropidonotus 
natrix var. nigra Jan. — Callopeltis Aesculapii, Schreiber. 1875. p. 281. 
— Elaphis flavescens, Ley dig. s 1884. p. 176. — Coluber longissimus, Bou- 
1 en g er: Cat. of the Snakes. Vol. 2. London. 1894. p. 52. 
Medens Glatsnogen kan ventes at ville faa en større Fremtid 
i vort Land, naar dette bliver nærmere undersøgt, hører alene For¬ 
tiden Æskulapsnogen til. 
Selv om dog dennes Saga skulde være ude for bestandig, er 
dens Historie, som man kender de sidste Afsnit deraf, saa inter¬ 
essant og saa lærerig for Forstaaelsen af Artens hele Udbredelse i 
Nutiden, at den fortjener at blive bekendt. 
Jeg tør forudsætte, at det vil være i Læserens Erindring, at 
der i Danmark kun er fanget og opbevaret 3 Æskulapsnoge; det 
ene Eksemplar findes paa Herlufsholm, det andet paa Zoologisk 
Museum i København, det tredje paa Skaarup Seminarium i Fyn. 
De to sidste vides at stamme fra Skovene i Syd-Sælland; at det 
første er kommet fra samme Egn har jeg i min tidligere Afhandling 
om disse Slanger *) søgt at gøre sandsynligt. 
*) Naturen og Mennesket. Bd. 10. 1898. p. 240. 
