28 
hørte til denne Art, fandt nogle Aar derefter den samme Slangeart 
ved Baden-Baden. 
I Baden har man ogsaa truffet den senere, men nu er den 
helt forsvunden herfra (Leydig, Du ri gen). 
Det synes, som om Æskulapsnogen fra det østlige Frankrig 
nord om Jura forhen har sendt Afdelinger ind gennem Kliin- og 
Moseldalene, hvoraf Bestanden ved Schlangenbad er bleven ene til¬ 
bage som en Forpost, fuldstændig afskaaren fra Forbindelse med 
Hovedmassen. 
Paa hele den helvetisk-frankiske Højslette mangler Æskulap¬ 
snogen; men fra Tyrol trænger den ind i Østrig og Ungarn, særlig 
udbredende sig i Landet omkring Donau; den naar her til Passau 
og er ved Wien ikke sjælden. 
I Bohmen lever den maaske endnu (Karlsbad 1880, if. Duri¬ 
ge n), ligesaa i Mahren og østr. Schlesien, hvor den i alt Fald før 
Midten af forrige Aarhundrede ikke var sjælden i Skovene og endnu, 
om end meget sjælden, skal træffes. 
Den kendes fra Galizien (Karpaterne) og Bukowina saavel som 
fra Monarkiets sydlige Grænselande (Mojsisovics, Tomasini). 
I det sydlige Polen, i Egnen ved Czenstochowa og Zwierzyniec, 
lidt syd for 51°n.Br., er for længere Tid siden fanget 2 Eksemplarer; 
men ellers er den intet Steds her iagttagen 1 ). 
Den forekommer fremdeles, om end meget sjælden, i Yolhynien, 
Podolien og Cherson samt videre mod Øst helt over i Transkavkasien, 
hvor den er temmelig vidt udbredt og ret hyppig, saaledes ved den 
vestlige Bred af det kaspiske Hav (Strauch). 
Nordgrænsen for Æskfflapsnogens Udbredelse i vore Dage beteg¬ 
nes da af de spredte Forekomster ved Fontainebleau ( 48 V 2 0 n. Br.) 
og Schlangenbad (lidt nord for 50°) samt Bjærglandet i det nord¬ 
lige Bohmen, Mahren, østr. Schlesien (Sudeterne), — hvis Angivel¬ 
serne herfra ere rigtige —, og Karpaterne. 
1 j Strauch, 1. c. 1878, p. 68. L. Taczanowski i Buil. de la soc. zool. 
de France. Vol. 2. 1877. p. 167. 
