36 
Hercegovina (i 1300 M. Højde over Havet) 1500 mm (Tomasini); 
Kavkasus 1480 mm (Strauch). 
Host fortæller, at han i 1789 paa Kroatiens Bjærge ved 
Adriaterhavet fangede en sort Æskulapsnog, der var 6 Fod lang og 
2 Tommer tyk, men at saadanne Længder var sjældne. S c lire ib er 
anfører som Maximum for de af ham maalte Individer 1900 mm , 
medens de voksne Æskulapsnoge i Reglen blev 4—5, sjælden indtil 
henimod 6 Fod lange. 
Halen udgør 16—20 °/o af hele Dyrets Længde. 
De nævnte Maal angiver dog ganske naturlig ikke den største 
Længde, som Slangen i det hele kan opnaa, det beror jo paa et 
Tilfælde, om store Individer netop kommer Zoologen for Øje. 
De opbevarede danske Eksemplarer er alle smaa; men at For¬ 
tællingerne om at „Haslingerne“ i Skovene ved Vordingborg i sin 
Tid opnaaede anselige Længder ikke behøver at bero paa Over¬ 
drivelse, vil fremgaa af Overensstemmelsen med Beretninger fra 
andre Egne, hvis Troværdighed ikke betvivles af Zoologerne. 
Efter O. v. Mårtens (Reise nach Venedig. Ulm. 1838. Th. 2. 
p. 406) kunde Æskulapsnogen paa de euganeiske Bjærge ved Padova 
og paa de andre nærliggende Højder undertiden opnaa en Længde 
af 8 Fod (2510 mm ). 
Leydig, der fremdrager denne ældre Angivelse, tilføjer, at 
han selv i Miinchen har set fremvist et levende Eksemplar, der 
angaves at stamme fra Italien, og som turde have næsten samme 
Længde (1. c., p. 179). 
I flere Lande har man gjort den Iagttagelse (Tomasini o. a.), 
at de største Æskulapsnoge findes temmelig højt tilvejrs i Bjærg- 
egnene. Herfor kan der vel næppe gives nogen anden rimelig For¬ 
klaring end den, at Slangerne i saadanne afsides Egne kan leve 
mere i Fred, blive gamle og faa Lov at vokse sig store. 
I Slettelandene, hvor Naturforholdene ellers kunde tiltale den, 
er Freden som oftest nu forlængst forbi; i Skovene her vil den i 
Reglen savne Ly og Skjul. 
Endelig skal mindes om, at Nehring i en Hule i Ailsbachthal 
