210 
skellige andre Methoder, der ikke førte til Maalet, at anbringe en 
Frø i et Glas med 200 cc. Vand, der ikke fornyedes, saaledes at 
blot Hovedet kunde stikke op gennem et Hul i Proppen. Den 
levede paa denne Maade 3 V 2 Maaned under en Temperatur, der 
svingede mellem 12° og 24°. Da den Mængde Luft, der under 
disse Forhold kan optages i Vandet og komme Hudrespirationen 
tilgode, er særdeles ringe, kan dette Forsøg tages som Bevis for, 
at Lungerespirationen alene er tilstrækkelig til at opholde Livet 
hos Frøerne. 
I Regnault og Reis et s berømte Arbejde over det respira¬ 
toriske Stofskifte (1849) findes ogsaa 6 Forsøg over Frøernes 
Respiration, af hvilke de to er foretagne efter Lungeextirpation, 
og hermed er vi naaet frem til de første virkelig exakte Under¬ 
søgelser, hvor Frøen ikke respirerede i en afspærret Luftmasse, 
men i en cirkulerende Luftstrøm, der stadig befriedes for Kulsyre. 
De Talværdier, som Regnault og Reiset fandt for Frøernes Respira¬ 
tion, er meget lave (44—74 cc. Ilt pr. kg. og Time. Tallene 
findes omregnede til kg. og h. hos Bohr (I. p. 197)), og Stofskiftet 
hos de lungeløse Frøer er kun fundet lidt lavere (33—46) end hos 
de normale. Den Slutning, der — om end med Forbehold — 
drages, er, at Respirationen hovedsagelig skeer gennem Huden. 
Den synes berettiget ud fra de anstillede Forsøg, men er dog, som 
det vil fremgaa af det følgende, ikke rigtig. 
W. Berg (1868) har ligesom Regnault og Reiset studeret 
Frøernes Respiration før og efter Lungeextirpation. Han finder, 
at Lungeextirpation om Sommeren temmelig hurtigt medfører 
en asfyktisk Tilstand og Dyrets Død, men at Frøer, der holdes 
køligt, kan overleve Operationen i Maaneder. I sine Respirations¬ 
forsøg, der alle er anstillede ved omtrent 20°, har han kun bestemt 
Kulsyreexhalationen (ved Vejning af Kaliapparater). 
Naar hans Værdier, som angives i mgr. CO 2 pr. 24 h. og 
100 gr. Frø, omregnes til cc. pr. kg. og h. faaes: 
