239 
Frøen anbragtes til disse Forsøg i den sædvanlige Frøbeholder 
og var opbundet paa sædvanlig Maade; men det Rør, der førtes 
gennem Proppen til Kanylen, var dobbelt (som Fig. 4 E viser), saa 
at en Strøm af kulsyrefri Luft lededes helt ind i Kanylen lige til 
Frøens Snudespids. Da Volumen af en Frøs enkelte, naturlige In- 
og Expiration er meget lille, var det nødvendigt, paa denne Maade 
at indskrænke det skadelige Rum til et Minimum. Arrangementet 
var iøvrigt som hosstaaende Fig. 4 viser. 
Laboratorieluften ledes igennem en Kaliflaske og et Taarn 
med Natronkalk, hvorved Kulsyren fuldstændigt fjærnes. Herfra 
fordeles Luftstrømmen til 2 Mullerske Flasker, af hvilke den ene 
staaer i Forbindelse med Røret, der fører ind til Frøens Kanyle, 
og den anden med selve Frøbeholderen. Saafremt Frøen kan re¬ 
spirere selvstændigt, skal Vandet staa lige højt i disse to Ventil¬ 
flasker, saa at Trykket i begge Ledninger bliver ens. Kan Frøen 
derimod ikke selv respirere, lader man Vandet i Ventilflaske d staa 
1 cm. højere end i c, hvorved Trykket omkring Frøen bliver 1 cm. 
lavere end Trykket i Lungeledningen. Hvergang nu Frøen aabner 
sit Larynx, fyldes Lungerne som Følge af denne Trykforskel. 
Ganske vist maa den saa ved Expirationen, der foregaaer som 
sædvanligt ved Hjælp af Bugvæggens Muskler, overvinde dette 
Tryk, hvilket imidlertid ikke synes at volde den nogen Ulempe. 
De to Luftstrømme holdes igang ved Dryp-Aspiratorer og reguleres 
ved Skrueklemhaner, der er anbragte lige foran Barytflaskerne. 
Frøbeholderen og de to Ventilflasker er anbragte i en Thermostat. 
Jeg har prøvet at anvende en lignende Anordning, med Kanyle 
i Frøens Mund og naturlig Respiration, i det egenlige Respirations¬ 
apparat, men det er, som nævnt, en Betingelse herfor, at Trykket 
i de to Apparater er ens eller næsten ens, og det frembød alt for 
store Vanskeligheder at opnaa dette. Jeg har derfor kun foretaget 
enkelte Forsøg af denne Art. 
3. Indespærring af en maalt Luftmæn gde iLungerne. 
Spændingsforsøg. 
En Del Forsøg, mest af foreløbig og orienterende Natur, er 
