280 
saaledes som liosstaaende Tabel, der er uddraget af de i de to 
foregaaende Afsnit anførte Forsøg, viser. 
Et af de i denne Tabel anførte Forsøg (No. 50) frembyder 
særlig Interesse derved, at Stigningen af Kulsyreafgivelsen i Lungerne 
er særdeles ringe (fra 18 til 21), medens Kulsyreprocenten omkring 
Huden endog er særlig bøj (2,5—4,3), og samtidig hermed findes 
Kulsyrespændingen i Lungerne faldende fra 0,4 °/o ved Forsøgets 
Begyndelse til under 0,1 °/o ved Slutningen. En lignende nedad- 
gaaende Bevægelse i Lungeluftens Kulsyrespænding genfindes i 
flere andre Forsøg (N. 48, 51 og 53), og det ligger nær at søge 
at forklare Resultaterne af disse Forsøg, ligesom den meget ringe 
Kulsyreexhalation gennem Lungerne under normale Forbold, som 
Virkninger af en nervøs Hæmning af Kulsyreudskillelsen gennem 
disse Organer. 
Da Lungernes Kulsyreexhalation ikke paavirkes kendeligt af 
Nerveoverskæringer, maa denne supponerede Hæmning udgaa fra 
Ganglier i selve Lungerne. 
Til nærmere Prøvelse af disse Hypotkeser er et Antal Forsøg 
anstillede over den Kulsyreprocent, som fremkommer i en Luftprøve, 
der i en passende Tid har været indespærret i Lungerne. Forsøgene 
er anstillede paa den tidligere (S. 33) angivne Maade. Til det 
første er anvendt Pettersons Analyseapparat, og da Luftmængderne 
samtidig er smaa, er Nøjagtigheden ikke større end 0,2 °/o. De øvrige 
er udførte med Haldanes Apparat. 
No. 54. November 1900. R. esculenta, optaget fra Vinter¬ 
dvale. Vægt og Køn ikke noteret. Mellem Forsøg 1 og 2 er 
hengaaet en Tid af 24 Timer. 
No. 
Tid 
Tp. 
Udtaget 
Luftmængde 
cc. 
C0 2 o/o 
c 
1 
12 h. 25 m. — 1 li. 35 m. 
18,5° 
2,83 
1,2 
2 
12 h. 20 m.—2 h. 25 m. 
17,i° 
2,655 
< 0,2 
3 
3 h. 20 m.—5 h. 30 m. 
17,6° 
1,68 
<0,2 
