290 
Svømmeblæren bos Fisk, der lever paa dybt Vand, kan være meget 
høj, saa at Iltpartialtrykket i Svømmeblæreluften bliver mange 
Gange højere end i det omgivende Vand, paaviste More au ved en 
Række fortrinlige Forsøg direkte Sekretion af Ilt. Naar han. ved 
at bringe en Fisk ned i dybere Vandlag eller ved at udtømme en 
Del af Luften i Svømmeblæren, tvang Fisken til paany at udskille 
Luft i dette Organ for at komme i hydrostatisk Ligevægt med det 
omgivende Vand, viste det sig, at den saaledes udskilte Luft var 
ret ren Ilt. Hermed er Sekretionen bevist, thi ved Diffusion alene 
kunde Iltspændingen i den udskilte Luft aldrig blive højere end 
21 % af Atmosfærens Tryk 1 ). 
Morfologisk er Fiskenes Svømmeblære det samme Organ som 
de højere Hvirveldyrs Lunger, og den Tanke, at en Luftsekretion 
ogsaa kunde finde Sted i disse, hvor den maatte være af stor fysio¬ 
logisk Betydning, er derfor meget nærliggende 2 ). Alligevel har 
den under Trykket af den stærkt (og overdrevent) mekanistiske 
Opfattelse, som i lange Tider var herskende i Fysiologien, mødt 
stor Modstand og endnu større Ligegyldighed. 
Efter at Spørgsmaalet om Spændingerne af Blodets Luftarter 
i Forhold til Luften i Lungealveolerne var rejst af den Ludwig’ske 
Skole, søgte Pfltiger og hans Elever at løse det. Pfliiger kon¬ 
struerede hertil sit bekendte Tonometer, et Apparat, i hvilket en 
stadig Strøm af friskt Blod gennem en fri Overflade traadte i 
Diffusionsforbindelse med en afspærret Luftmasse, der underkastedes 
Analyse, naar Ligevægt kunde antages at være indtraadt. Dette 
fortrinlige Princip blev imidlertid ikke udnyttet paa rette Maade i 
de fra Pfltigers Laboratorium udgaaede Undersøgelser: Blodstrømmen 
var for langsom, Forsøgene for kortvarige (faa Minutter), og især 
] ) En Luftsekretion (med hydrostatiske Formaal) kendes hos forskellige 
Dyreformer (Arcella efter Engelman ns, Corethralarven efter mine 
egne Undersøgelser, Biol. Selsk. Forh. 1900—1901), men i disse Tilfælde 
er Sammensætningen af den secernerede Luft endnu ubekendt. 
2 ) Hos de saakaldte Lungefisk antages Svømmeblæren jo ogsaa almindeligt 
(men ganske vist paa ret svagt Grundlag) at have respiratorisk 
Funktion. 
