291 
var den Overflade, hvorigennem Diffusionen foregik, alt for lille 
i Forhold til det indesluttede Luftvolumen. De Resultater, der 
blev vundne, og som antoges at bevise Diffusionstheorien, skøndt 
enkelte af dem taler bestemt imod den, har nu kun historisk In¬ 
teresse og skal derfor ikke nærmere omtales. 
Det første alvorlige Forsøg paa at paavise Luftsekretion i 
Lungerne gjordes af Bohr (II. 1889) ved Hjælp af følgende 
Methode: 
Under Respirationsforsøg paa Hunde bestemtes samtidig 
Spændingerne af Ilt og Kulsyre i Bifurkaturluften og i det arterielle 
Blod. I og for sig havde det naturligvis været korrektere at 
regne med Alveoleluftens Sammensætning, men denne lader sig 
ikke bestemme med nogen Nøjagtighed. Spændingerne i det arteri¬ 
elle Blod bestemtes direkte ved Hjælp af et Hæmato-Aerometer, et 
Apparat, som var en lykkelig Kombination af det Ludwigske 
Strømur med Principet for Pfltigers Tonometer, og som betegnede 
et meget stort Fremskridt fra dette sidste, idet den gennemstrømmende 
Blodmasse var meget stor, og Forholdet mellem Overflade og 
Luftvolumen flere Gange gunstigere end i Tonometret. 
Ved disse Forsøg fandt nu Bohr, at Spændingerne i Blodet 
af saavel Ilt som Kulsyre er underkastede betydelige Variationer, 
og at de, idetmindste meget ofte, er henholdsvis højere eller 
lavere end de tilsvarende Spændinger i Bifurkaturluften. Ind- 
aandingen af kulsyrerig Luft fandtes at virke som Irritament paa 
Lungecellerne og at medføre, at Kulsyrespændingen i Blodet næsten 
konstant blev lavere, og betydeligt lavere, end i Bifurkaturluften. 
Mod Bohrs Resultater har adskillige Forfattere udtalt sig, 
men en virkelig Kritik er kun fremkommet fra Fredericq. 
Denne Forfatter hævder, at Bohrs Aerometerforsøg ikke har 
varet tilstrækkelig længe til at en blot nogenlunde fuldstændig 
Udligning af Spændingsforskellighederne mellem Blodet og Aerometer- 
luften har kunnet foregaa. Ved at sammenstille Iltprocenterne i 
Aerometerluften ved hvert Forsøgs Begyndelse med de tilsvarende 
Tal for hvert Forsøgs Slutning finder han en meget udpræget Af- 
19* 
