305 
Hovedet, og i de Hudkar, der forsynes herfra, vil der derfor næppe 
kunne optages mere Ilt. Det er imidlertid kun en ganske ringe 
Hudflade, der forsynes fra Carotiderne. Aorta fører en Blanding 
af overvejende Vena-cava-Blod med noget Blod fra Lungerne. Denne 
Arteries Blod vil derfor langtfra være mættet med Ilt, og i de 
Hudgebeter, som den forsyner, vil der kunne optages en vis Mængde 
af dette Stof, saa at de fra Huden førende Vener vil indeholde 
Blod, der maa betegnes som arterielt, selv om det muligvis ikke 
er mættet med Ilt ved Atmosfærens Spænding. Art. cutanea (og 
Art. pulmonalis) endelig fører ganske overvejende Blod fra Vena 
cava med ret lav Iltspænding. Vena cutanea fører ligesom de 
andre fra Huden kommende Vener Blod med relativt høj Iltspænding, 
og alt dette Blod tilblandes Blodet fra de indre Organer, saa at 
Iltspændingen i Vena cava ilivertfald bliver adskilligt over Minimum. 
Efter disse indledende Undersøgelser og Overvejelser kan jeg- 
endelig skride til at besvare det stillede Spørgsmaal om de Kræfter, 
ved hvilke Udvexlingen af Luftarter mellem Blodet og Atmosfæren 
maa antages at foregaa. Jeg vil ogsaa her betragte Kulsyren og 
Ilten hver for sig. 
Kulsy reexhalationen. 
Betragtningen knyttes igen til en Vinterfrø, f. Ex. R. esculenta 
Forsøg No. 17. Vi har her de to forskellige respirende Overflader, 
der modtager Blod af samme Kulsyrespænding: Lungerne med en 
Overflade af 80 cm. 2 , hvorigennem der pr. Minut udskilles 0,002 cc. 
Kulsyre, og Huden med en Overflade af 110 cm. 2 , hvorigennem der 
pr. Minut udskilles 0,058 cc. For at forklare dette Resultat ud fra 
Diffusionshypothesen maatte man antage, enten en Kulsyreprocent i 
Lungeluften, der var meget høj i Sammenligning med den der her¬ 
skede omkring Huden, eller en c. 30 Gange mindre Blodforsyning til 
Lungerne end til Huden. Begge Antagelser er meget lette at gendrive. 
Under et Forsøg ledes der i et Minut c. 20 cc. kulsyrefri 
Luft igennem Lungerne og c. 80 hen over Huden. Kulsyrepro¬ 
centen i Lungerne kan altsaa ikke blive højere end = 0,01 %, 
u\J 
Vidensk. Meddel, fra den naturh. Foren. 1903. 20 
