325 
udelt. Det „indusium“, som tilskrives P. begon. først hos De Can- 
dolle 1 ), senere hos Endlicher, og som vel har været Aarsag til, at 
han anbragte Planten i Goodeniaceernes Familie, findes, aldeles ikke, 
og det er gaadefuldt, hvad der kan have foranlediget Antagelsen 
af denne Dannelse. De for Campanulaceerne saa ejendommelige 
„Samlerhaar“ paa Griffeleu el. Griffelgrenene, og som udtrykkelig 
angives i S1 ægtsdiagnosen af Miquel, findes heller ikke. 
Efter Befrugtningen, som langt fra fuldbyrdes i alle Æggene, 
begynder der en ejendommelig Udvikling, som samtidig med at føre 
til Dannelsen af et Frugtkød tilintetgor de ubefrugtede Æg. Idet 
Frugtknuden voxer til og derved mere afrundes, udpose dens indre, 
lavt tavleformede Epidermisccller sig til mægtige, eencellede, saft¬ 
fyldte Haar (Tab. V, fig. 4); paa Grund af Placentas ejendomme¬ 
lige Form bliver den ligesom fra alle Sider presset af disse, der 
trænge sig paa alle Maader imellem hverandre som et storcellet 
Plektenkym saa tæt, at de dels antage de besynderligste, forvredne 
Former, dels ikke efterlade noget nævneværdigt Intercellularrum. 
Selve Placentarvævet har Turgescens nok til at modstaa Trykket; 
det bidrager sin Del til Frugtkødet. Men alle de ikke befrugtede Æg 
presses lidt efter lidt sammen indtil komplet Ukendelighed; do be¬ 
frugtede Æg derimod uddanne deres Epidermis til en meget haard 
Frøskal og modstaa derved Pulpacellernes Tryk; Funiculus kom- 
primeres komplet og bliver ukendelig, saa at de modne, temmelig 
smaa, men relativt storcellede, ellipsoidiske Frø (Tab. Y, Fig. 5) 
ligge ganske indstøbte i den meget storcellede Pulpa. Det fortjener 
at bemærkes, at Cellevæggene i denne farves blaa af (frisk tilberedt) 
Jodjodkaliumopløsning (naturligvis ogsaa af Klorzinkjod), et Fænomen, 
som vel ikke er ukendt hos de hojere Planters Cellulosemembraner 2 ), 
M Cfr. Monographie des Campanul., 1830, pag. 95 („videtur Scaevolis 
affinis propter stigma indusiatunP, men der tilfojes saare rigtig: 
„Habitu toto coelo a genere Phyteuma differt“). 
2 ) Cfr. Hofmeister: Die Pflanzenzelle, pag. 253 f. 
Poulsen: Mikrokemi, II. Udg., 1891, pag. 3. 
