38 
udviklet Bred fauna. Der er ingen Grund til at antage, at 
disse Dynger kunne være dannede paa nogensomlielst anden Maade 
end Nutidens opskyllede Skaldynger. Forklaringen til, at de inde¬ 
holde en Del Arter, der sikkert have levet uden for 15 M. Kurven, 
er rimeligvis den, at disse Arter ere skyllede i Land som fossile, 
efter at Havbunden har begyndt at hæve sig. Dyb vandsformerne 
i Dyngerne ere da uden Tvivl ældre end Grundtvands- 
f or nierne. Bortset fra det Mindretal af Dybvandsformer, der op¬ 
træde i de hævede Skaldynger, stemme deres Fauna fuldkommen 
overens med Faunaen i Nutidens opskyllede Skaldynger, medens 
den har en fra Faunaen i Skalbankerne og de nedskyllede Skal¬ 
dynger i Havet fuldstændig forskellig Karakter. 
Efter M. Sars skal her opføres Molluskarterne fra to af de 
bedst undersøgte glaciale Skaldynger i Norge tilligemed Arterne 
fra den efter Sars’ Anskuelse meget sent dannede postglaciale 
„Skælbanke“ ved Ørlandet. Til Sammenligning anføres Faunaen 
fra nogle af Nutidens opskyllede Skaldynger fra Island, Færøerne 
og Danmark. Meddelelse om Indholdet af Skaldyngen ved Sæby 
skyldes Hr. cand. mag. V. Nordmann. Jeg anfører her fra de 
recente Skaldynger alle fundne Arter i disse, baade levende Mol¬ 
lusker, friske og fossile Skaller. Lokaliteterne ere anførte rækkevis 
efter de Klimatforhold, der maa antages at have hersket under 
Dyngernes Dannelse, saaledes at de opførte Lokaliteter længst til 
venstre have haft det koldeste Klima, længst til højre det varmeste 
Klima. Faunaen fra de fire Lokaliteter til højre, viser dog hen 
til, at Klimatforholdene her have været (eller ere) temmelig ensartede. 
Af de i efterfølgende Tabel anførte Arter ere Pecten islandi- 
cus og Buccinum grønlandicum tagne i stort Antal i de glaciale 
Skaldynger. Disse Arter fandt jeg ikke ved Reykjavik, men de 
kunne begge træffes i de opskyllede Dynger paa Steder ved Islands 
Kyster, hvor Klimaet er koldere. 
