72 
bar5soyri og Hrisey i EyjafjorQur, Haganesvik ved SkagafjorOur, 
Skagastrdnd og Kollarfjardarnes ved Hiinafloi. Af de andre ovenfor 
omtalte Former, der findes i Stranden, er kun en eneste, Laomedea 
flexuosa, funden i Stranden udenfor den nævnte Strækning, nemlig 
i Djupavogur og Vopnafjor5ur paa Østkysten og Kollarfjar5arnes paa 
Nordkysten. De ere altsaa som Strandformer indskrænkede til Syd¬ 
vestlandet, medens enkelte af dem paa ringe Dybde (10—30 Fv.) 
forekomme paa Nord- og Østlandet. 
Denne Mangel paa Hydroider i Stranden paa Nord- og Øst¬ 
kysten af Island er kun et af mange Eksempler, der kunne nævnes 
for at fremhæve den store Forskel mellem Faunaen ved Sydvest¬ 
kysten paa den ene og Nord- og Østkysten paa den anden Side, 
en Forskel, som ogsaa viser sig i Faunaen, naar man kommer neden 
for det littorale Bælte. Medens saaledes Carcinus mænas, Lhnnoria 
lignorum, Purpura lapillus, Strongylocentrotus drohachiensis og Cri- 
hrella sangvinolenta ere meget hyppige mange Steder paa Sydvest¬ 
kysten, ser man dem slet ikke paa Nord- og Østkysten, eller da 
meget sjælden. 
Der kunde nævnes mange flere Eksempler for at illustrere 
denne Forskel, men det vilde være at gaa udenfor denne Afhand¬ 
lings Grænser. Jeg vil her blot paapege denne Forskel, som 
uden Tvivl har sin Aarsag i Varmeforholdene i Havet paa modsatte 
Sider af Landet. Men andre Forhold spille maaske ogsaa en Rolle. 
Jeg vil kun nævne den mindre Forskel imellem Højvande og Lav¬ 
vande paa Nord- og Østkysten og paa Syd- og Vestkysten, hvor¬ 
med følger et smallere Littoralbælte paa førstnævnte Strækning og 
dermed en mindre udviklet Strandvegetation og Dyreliv. Dertil kom¬ 
mer Drivisen, som fra Tid til anden hjemsøger Nord- og Østkysten, 
og ved samme Lejlighed skraber al Vegetation og dermed Dyrelivet 
bort paa store Strækninger af Kysten. 
Sammenligner man Islands Hydroidfauna med Nabolandenes, 
saa er Forholdet saaledes, at af de 60 ved Island kendte Arter 
forekomme de 43 (11 gymnoblaste og 32 calyptoblaste) ved Norge, 
