126 
gynden, og Mængden og den kemiske Beskaffenhed af den i Maven 
værende Føde for Sekretionens Fortsættelse og for Sekretets Sam¬ 
mensætning. — Hvordan Sekretionen kommer i Gang ved den ind¬ 
bildte Fodring, har vi allerede tildels set. De centripetale Nerver 
er især Syns-, Lugte-, Smags- og Hørenerverne. Gennem disse 
ledes det Indtryk, der fremkalder Appetit, til et Centrum, og fra 
Centret udgaar atter Impulsen til Mavens Kirtelceller gennem N. 
Vagus og maaske tillige gennem N. Sympathicus. Den Sekretion, 
som kommer i Gang som Følge af Fødens Tilstedeværelse i Maven, 
kan tænkes at skyldes — enten en Eesorption af Føden eller 
Omdannelsesprodukter af den, som optages i Blodet og derved vir¬ 
ker direkte paa Kirtelcellerne eller Centrerne — eller en specifik 
Irritabilitet af centripetalt ledende Nervetraade fra Maven. Gennem 
disse Traade skulde saa Indtrykket ledes til Centret og derfra gen¬ 
nem Vagus’ centrifugale Traade (sekretoriske og trofiske) til Kirt¬ 
lerne. Pawlow har vist, at det er den sidst nævnte Maade, paa 
hvilken Sekretionen kommer i Gang. Og han har vist det ved at 
lade de Stoffer (f. Eks. Kødets Ekstraktivstoffer), som, naar de resor¬ 
beres fra Maven, bevirker en Sekretion af dennes Kirtler, resorberes 
fra Rectum. Han fik da ingen Sekretion af Mavens Kirtler; det 
kunde altsaa ikke være ved Blodets forandrede Sammensætning, at 
Sekretionen fremkaldtes. Den maatte skyldes den anden af de nævnte 
to Muligheder. — Senere Forsøg af Radzikowski (88, S. 513) har 
vist, at Alkohol bevirker stærk Sekretion af Mavekirtlerne, naar 
det indføres i Maven, men ogsaa tydelig Sekretion, naar det resor¬ 
beres fra Rectum. Hvis dette er rigtigt, kan altsaa nogle Stoffer 
f. Eks. Kødekstrakt kun fremkalde en Sekretion refiektorisk, medens 
andre Stoffer f. Eks. Alkohol baade kan fremkalde Sekretion paa 
denne Maade og ved, optagne i Blodet, at virke enten paa Cen¬ 
trerne for de sekretoriske Nerver eller paa selve de sekretoriske 
Celler. 
Som ovenfor set, er det ikke alle Fødemidler, som fremkalder 
Sekretion ved den ubevidste Fodring. Det forholder sig paa samme 
Maade med den almindelige Fodring. Forsøgene herover er især 
