136 
Pankreas danner deres Sekret umiddelbart før og medens, de skal 
secernere det, hvorimod Leveren danner den største Del af Galden 
lang Tid efter en Fordøjelsesperiode og først secernerer den (o: ud 
i Tarmen), naar der i næste Fordøjelsesperiode bliver Brug for 
den. Men desuden er Fødens Mængde og Sammensætning ganske 
vist bestemmende for den Mængde Galde, der secerneres ind i Tar¬ 
men i en given Fordøjelsesperiode, men ikke for denne Galdes ke¬ 
miske Sammensætning, idet denne jo ikke kan paavirkes af den Føde, 
den skal hjælpe til at fordøje, da Galden paa det Tidspunkt, den 
skal bruges, allerede længst er dannet. De fra Duodenum førende 
centripetale Nervetraade og deres perifere Endeapparater maa alt- 
saa antages at være i Besiddelse af en specifik Irritabilitet, ligesom 
Tilfældet var med de tilsvarende nervøse Elementer hos de allerede 
tidligere omtalte Fordøjelseskirtler, for saa vidt som de til Centrerne 
kan lede Indtryk af, hvorledes Fødens Sammensætning og dens Mængde 
er; men Centret kan kun reagere herpaa ved at bevirke en mer eller 
mindre rigelig Udtømmelse af Sekret i Tarmen, ikke ved at for¬ 
andre Sekretets kemiske Sammensætning. Der fører m. a. O. fra 
Centret ikke trofiske og sekretoriske Traade, som regulerer Galde¬ 
sekretionen, men motoriske Traade til den Sphincter, der findes ved 
Indmundingen af Duet. Com. Choledoch. i Duodenum. 
Tarmkirtlerne. Thi ry var den første, det lykkedes at skaffe 
et rent Tarmsekret og at undersøge Tarmens Sekretion under gun¬ 
stige Betingelser. Han resecerede et Stykke af Tyndtarmen og 
forenede dette Stykke med Huden, samtidig med at han forbandt 
de to frie Ender af den overskaarne Tarm. Han kunde saaledes 
fra det resecerede Stykke opsamle den rene Saft og anstille Under¬ 
søgelser over Sekretionen. Han fandt, at der intet — eller saa 
godt som intet — secerneredes, naar Dyret fastede, heller ikke naar 
Dyret indtog Føde, saa længe Føden ikke var naaet Tarmen; først 
da begyndte Sekretionen. Endvidere fandt han, at Sekretets Mængde 
var afhængig af Fødens Mængde og Beskaffenhed. Men der er dog 
i det hele ikke anstillet mange eller præcise Forsøg herover. Heller 
