148 
ringerne. Hvorvidt der ved Vagus’ Indvirkning kun secerneres ren 
Ilt eller Luft, der for Størstedelen bestaar af Ilt og ellers af Kvæl¬ 
stof, kan næppe betragtes som sikkert afgjort. Bobr bælder nær¬ 
mest til den sidste Opfattelse. Men det fremgaar sikkert af bans 
Forsøg, at den i Svømmeblæren tilstedeværende meget iltholdige 
Luft kun kan secerneres, naar Vagusgrenene til Svømmeblæren er 
uskadte. — Af betydelig Interesse er ogsaa Bobrs Iagttagelse af, at 
Mængden af den i Svømmeblæren engang tilstedeværende Ilt bolder 
sig uforandret, efter at Vagus er overskaaret, saalænge Fisken ikke 
underkastes ydre Paavirkning. Ja selv en eksstirperet Svømmeblære 
lader ingen Ilt diffundere ud, saalænge den er frisk. 
Den af Bobr gjorte Iagttagelse, at N. Vagus er sekretorisk 
Nerve for Svømmeblæren, bar sin største Betydning ved det Lys, 
den kaster over Opfattelsen af N. Vagus’ Funktion for Lungerne bos 
bøjere Dyr. Disse Organer svarer som bekendt til Fiskenes Svømme¬ 
blære og innerveres som denne baade af Vagus og Sympatbicus. 
Som det vil fremgaa af det følgende, er det lykkedes at vise, at 
Vagus ogsaa regulerer den i Lungerne stedfindende Luftsekretion. 
Lungerne. Medens man allerede tidligere var klar over, at 
Lungerne bos Fosteret anlagdes som Udkrængninger fra Tarmen 
paa samme Maade som Fordøjelseskirtlerne og altsaa — udviklings- 
bistorisk set — stod disse meget nær, var Bobr (21, 22, 19, 23, 
S. 79) den første, der viste, at Lungerne — fysiologisk set — var 
Kirtler, men Kirtler, der secernerede Luft. Man bavde før barn 
opfattet Stofskiftet i Lungerne, Optagelsen af Ilt og Udskillelsen 
af Kulsyre, som et simpelt fysikalsk Fænomen, der kunde forklares 
ud fra Loven for Diffusion gennem dyriske Membraner. Bobr viste, 
at Kulsyrespændingen i Eksspirationsluften (ikke blot i Alveoleluften) 
ofte var betydelig større og Iltspændingen ofte betydelig mindre end 
i Arterieblodet, saaledes at det respiratoriske Stofskifte ikke kunde 
antages at finde Sted ved en simpel Diffusion, men maatte skyldes 
aktiv Virksombed af Cellerne. — Henriques (50) bar først paavist 
Nervesystemets Indflydelse paa Sekretionen i Lungerne. Han an- 
