242 
angives tydelig paa Fladesnit ved cirkelrunde, tykvæggede Celler, 
der blive stærkt gule med Klorzinkjod [Tab. xii. Fig. 9]. 
Det vil af denne Fremstilling skonnes, at der hos denne Rutacé 
ikke kan være Tale om de Haberlandt’ske Kirtelspalter. 
IIL Bladkirtlerne hos Fagraea obovata Bl. 
I et Arbejde over nogle nye, extraflorale Nektarier, som et 
Studieophold paa Java havde givet mig i Hænde, publiceret i 
disse Meddelelser for Aaret 1897, pag. 356,* har jeg bl. a. be¬ 
skrevet de hojst mærkelige, sukkersecernerende Laminarglandler, 
som findes hos Fagraea littoralis BL Jeg paaviste heri, at det 
sekretproducerende, tyndvæggede, ikke klorofylførende Mesofyl [hvori 
en stor, med Epithel udfodret, uregelmæssig forløbende, spalteformet 
Hulhed findes, som gennem en rundagtig Aabning udmunder i Epi- 
dermis, af hvilken Hulhedens tyndvæggede Beklædning synes at være 
en Indfoldning] indeholdt Fedt eller fed Olie. Paa Grund af mang¬ 
lende Materiale havde jeg ikke kunnet efterspore Udviklingshistorien. 
I vor botaniske Haves Væxthuse dyrkes for Tiden en anden 
Art: Fagraea obovata. Ogsaa hos denne forekommer der Laminar- 
nektarier, som endnu ikke ere undersøgte^); men medens F. littoralis 
havde sine ligelig paa begge Bladsider, findes de hos F. obov. kun 
paa Bladoversiden. Det sekretproducerende Væv er her mindre 
mægtigt; det fylder ikke som hos F\ litt. hele Rummet mellem begge 
Bladsiders Epidermis, men indtager kun en mindre Plads i de her 
rigtignok meget tykke Bladpladers Assimilationsvæv. I Nektarie- 
vævet, som her ligesom hos F. litt. er klorofylløst Mesofyl uden 
Cellemellemrum, findes mange, store, lidt gronlige Oliedraaber, der 
give tydelig Reaktion med Overosmiumsyre samt med Sudan III, hvor¬ 
hos der i hver Celle ligesom hos den nævnte Art findes en Mængde, 
smaa Calciumoxalatkrystaller; lignende findes ogsaa, men i meget 
Cfr. den udmærkede Afbildning hos Blume: Rumphia, Bd. II. 
