257 
polare, kan der ikke siges noget om deres Hjemstavn. Ingen af 
dem er blandt de af Jensen fundne, og de har saaledes i denne 
Sammenhæng kun Interesse ved at vise, at forholdsvis hele Skaller 
dog er iagttagne paa Drivisen. Kunde nu end hertil indvendes, at 
det saaledes iagttagne Antal Skaller er temmelig ringe til at for¬ 
klare den store Mængde, der findes paa Havbunden, maa man 
bemærke, at man jo ikke ved noget om, hvor hurtig Aflejringen 
foregaar paa de dybere Haves Bund; muligvis foregaar den saa 
overordentlig langsomt, at der skal hele Jordperioder til blot at 
danne et tommetykt Lag, og i saa Fald behøves der ikke mange 
Skaller om Aaret til at tilvejebringe en temmelig rigelig Mængde 
paa Havbunden. 
Man kunde ogsaa synes, at det var umuligt, at der kunde af- 
lejres den Mængde Skaller ved Hjælp af Isen, uden at der maatte 
aflej res en mangfoldig Gange større Mængde Ler, som jo er iagt¬ 
taget i store Kvantiteter paa Isen baade af Na ns en, Bay o. fl. 
Dette vilde saa igen bevirke, at Havbunden umulig kunde faa en 
saa udpræget Dybhavskarakter, som den har. Hertil maa siges, at 
Mængden af Skallerne paa Havbunden vistnok ikke er saa stor, som 
det ved første Øjekast synes. En enkelt Trawling strækker sig over 
et meget stort Areal. Bredden af den store Trawl er 5 Alen, og 
Længden af den enkelte Trawling kan være indtil 2000 Alen. Altsaa 
vil der med hver Trawling kunne sammenskrabes 100 Skaller, selv 
om de kun ligger med en indbyrdes Afstand af 10 Alen, og saa 
fremdeles efter Skemaet: 
Afstand mellem 
de enkelte Skaller 
Antal, samlet ved 
en enkelt Trawling 
10 Al. (c. 6 M.) 
5 - . . . . 
2V2 - . . . . 
IV4 - . . . . 
100 , 
400 
1600 
6400 
Altsaa vil man se, at der kan hentes ganske betydelige Mæng¬ 
der op, selv om Skallerne endda ligger meget tyndt spredte paa 
Vidensk. Meddel, fra den naturh. Foren. 1902. 
17 
