457 
gjorde, thi herpaa beror Modstanden, og uden det kan man ikke 
drage nogen Sammenligning med Forholdene i Planternes Kar. 
Hr. J. har utvivlsomt arbejdet med forholdsvis faa Væske¬ 
søjler, og da hver af disse kun gør en ganske ringe Modstand, er 
der ikke noget mærkeligt i, at han har kunnet naa en Højde 
af 14 m. 
Hvorledes er imidlertid Forholdene i Planternes Kar? 
Schwendener har i 1886 og 1893 undersøgt saavel den 
gennemsnitlige Længde af Leddene i de Jaminske Kæder, som deres 
gennemsnitlige Modstand og endelig ogsaa Luftfortyndingens Grad i 
Karrene. Han finder (1886, p. 567; 1893, p. 842) som Middel¬ 
værdier i 2—3aarige Grene: 
Art. 
Antal 
Bestem¬ 
melser. 
Middellængde 
af Luftblærer. 
Middellængde 
af Vandsøjler. 
Luftblærer 
-f- Vandsøjler. 
Fagus silv . 
0,220 mm. 
0,160 mm. 
0,380 mm. 
Acer psetidopl.. 
5-3 
0,379 — 
0,472 — 
0,851 — 
Acer platan .. .. 
6-6 
0,098 — 
0,124 — 
0,222 — 
TJlmus effusa .. 
8—7 
0,095 ~ 
0,090 — 
0,185 — 
For at undersøge, hvor stor Modstand Kæderne gør mod Be¬ 
vægelse, har Sch. ligefrem maalt det Vandtryk, der skal til for at 
drive dem ud af Grenstykker af en vis Længde. Han finder Mod¬ 
stande for hvert Par Menisker varierende fra 5 til 10 mm. Vand¬ 
tryk (1886, p. 568). 
Luftfortyndingen i Karrene findes varierende fra ^/ii til af 
Atmosfærens Tryk (1893, p. 843—44). 
Hvor langt nu Luftfortyndingens Virkninger under disse Mod¬ 
standsforhold kan strække sig, har Sch. beregnet. Kaar hvert Par 
Menisker gør en Modstand paa blot 5 mm., skal der 2000 Vand¬ 
søjler til at modstaa Sugningen fra et lufttomt Eum, idet Luft¬ 
trykket mellem Vandsøjlerne vil faa Værdierne: 0, 5, 10, 15, 20, 
25 .... 10000 mm. Vand, hvilket sidste Tryk svarer til en hel 
