244 
skarpsindig Gisning, hvis Rigtighed Meddeleren efter noie at have 
gjennemgaaet Azaras Beskrivelse ikke nærede ringeste Tvivl om 
Hvad den anden Indvending angaaer, da er det Tschudi, som i 
sit store Værk, Untersuchungen iiber die Fauna Peruana« (S. 67) 
fortæller at have medbragt fra sin Reise et Exemplar af den af ham 
opstillede Phyllostoma oporophilum (= Ph. lilium Geoft'r., en Steno- 
derm), som var grebet ligesom den, efterat have suget sig fuld af Blod 
paa Næsen af en drukken sovende Indianer, var trillet ned over hans 
Ansigt. Tschudi siger imidlertid ikke, at han selv har været tilstede 
ved denne Scene, og ligesaa lidt siger han at have forsikkret sig om 
der da ogsaa virkelig var Blod i Flagermusens Mave. Under disse 
Omstændigheder er det dog maaskee tilladeligt at betvivle, at 
Tschudi har anvendt en tilstrækkelig skarp Critik ved denne Lei- 
lighed At en Flagermuus skulde suge sig tyk og fuld som en 
svullen Igle og falde af som en slig, lyder tilvisse ikke troligt, og 
stemmer ikke med de Beretninger, man har fra andre Sider om 
Tilfælde, i hvilke Mennesker ere bievne bidte og sugede af Flager¬ 
muus. 
Derefter henledede Hr. Professor Orsted Opmærksomheden 
paa en Misdannelse af Blomsterne hos Papaver bracteatuvi. Denne 
Misdannelse har ofte været seet og beskrevet, men man har ikke 
havt Oie for den Betydning, der bor tillægges den, med Hensyn til 
Opfattelsen af de ejendommelige Forhold i Valmuefrugten. De 
inderste Støvdragere ere mere eller mindre omdannede til Frugt¬ 
blade, saa at her forekomme alle mulige Overgange mellem de 
normale Støvdragere og de normale Frugtblade. De inderste af 
de saaledes omdannede Støvdragere ere paa den ene Side i den Grad 
lige de normale Frugtblade, at hvis de voxede sammen med deres 
Rande, hvilket de ofte tildeels gjore, da vilde de ganske gjengive 
Billedet af Frugten; men paa den anden Side have de dog endnu 
saa meget af Stovdragernes Natur, at man let kan paavise hvilke 
Partier, der svare til de forskjellige Dele af disse. De danne 
nemlig aabne, lancetdannede, med deres Spidse indadboiede Frugt¬ 
blade, paa hvis udvendige Side sees en Adskillelse i to Partier: 
et overste af rodbruun Farve, svarende til Støvknappen, ved en 
fremspringende Tværliste adskilt fra det nedre, noget længere, 
gronne Parti, som svarer til Stovtraaden. Paa den indvendige 
Side er noget mere end den overste Halvdeel beklædt med Æg; 
dog findes sædvanlig en nogen Længdelinie, der betegner Grændsen 
mellem de to Partier, som svare til de to Stovknaprum. Det vil 
heraf let sees, at den store Arskive svarer til det overste Parti af 
disse Frugtblade o: til Støvknapperne, de udstraalende Ar til 
Bremmerne af ledende Cellevæv langs med disses Rande og Frugt¬ 
knuden til de sammenvoxne Stovtraade. Opspringningen af 
Frugten skeer her imod Sædvane paatværs, fordi der paa dette 
Sted findes en, Overgangen mellem Stovknap og Stovtraad beteg¬ 
nende Tværliste. Den afvigende Stilling af Ægene stemmer 
